ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 317, 2004-11-17 08:45

יורי שטרן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא הצעת חוק דיווח על תרומות מחוץ לישראל .

יורי שטרן: אנחנו רוצים לאשר את החוק לקריאה שניה ושלישית, נתחיל בהקראת הצעת החוק.

מירי פרנקל-שור: תיקון חוק העמותות 1.

מירי פרנקל-שור: בחוק העמותות, התש"ם-1980 – אחרי סעיף 36 יבוא: "תרומה מחוץ לישראל 36א.

מירי פרנקל-שור: (א) עמותה שאינה פטורה מאגרה לפי סעיף 66 תציין בדו"ח הכספי המוגש לרשם לפי סעיף 36, אם קבלה או לא קבלה בשנה שאליה מתייחס הדו"ח הכספי, תרומות מחוץ לישראל בסכום מצטבר העולה על 20,000 ₪ חדשים.

מירי פרנקל-שור: עמותה שאינה פטורה מאגרה לפי סעיף 66 באה להחליף את המילים "עמותה שמחזורה השנתי עולה על 300,000 שקלים חדשים".

מירי פרנקל-שור: זאת מאחר ו- 300,000 שקלים החדשים לא אמורים להתעדכן לאורך השנים.

מירי פרנקל-שור: היום, לפי תקנון העמותות, קבע שר הפנים שעמותה שיש לה מחזור של 300,000 ₪ פטורה, וזה הרציונל שעמד מאחורי המילים שהופיעו בסעיף קטן (א) בכחול "עמותה שמחזורה השנתי עולה על 300,000 שקלים".

מירי פרנקל-שור: על מנת שיהיה עדכון, מצאנו לנכון במקום לכתוב את הספרות, לכתוב את מנגנון העדכון שקיים.

יצחק הרצוג: למה את צריכה לכתוב "לא קבלה"?

יצחק הרצוג: אם היא קבלה היא צריכה להצהיר.

מירי פרנקל-שור: אני אסביר, אני קוראת את הנוסח בכחול בסעיף קטן (א), כתוב "האם קבלה בשנה שאליה מתייחס הדו"ח הכספי תרומות שהיא יודעת, או שהיה עליה לדעת, שהגיעו מחוץ לישראל בסכום מצטבר, או עולה על 20,000 שקלים, אם לאו".

מירי פרנקל-שור: ברגע שהתעוררה הפרשנות של "אם לאו", זאת אומרת שהיה ברור שהיה צריך להבהיר, זאת אומרת שהיא תצטרך לסמן וי לכאן או לכאן.

יצחק הרצוג: זה טכני לחלוטין, השאלה אם בדיני תאגידים צריך לכתוב "לאו".

מירי פרנקל-שור: אז לא כתוב "אם לאו" אם קבלה או לא קבלה.

יצחק הרצוג: משפטית למה צריך את ה"לא קבלה"?

גלי גרוס: יש שיקולים לכאן ולכאן.

גלי גרוס: מצד אחד זה נכון כי זה מטיל נטל נוסף על עמותות, שיכול להיות שלא קבלו, וזה רוב העמותות.

גלי גרוס: אם אתם זוכרים, בתחילת הדרך היה שלב שבו היו צריך לצרף תצהיר אם הם קבלו או לא, ואמרנו שאנחנו לא דורשים תצהיר אלא רק הודעה, ודבר שני, הם לא יצטרכו לצרף תצהיר, הם יצטרכו לסמן איקס קטן בדו"ח הכספי אם קיבל או לא קיבל מכיוון שכך יהיה מעקב יותר טוב.

יצחק הרצוג: נראה לי בסדר.

אורי אריאל: אם חבר הכנסת הרצוג מסכים, אז נמשיך.

מירי פרנקל-שור: קבלה העמותה תרומה כאמור בפסקה (1), תצרף לדו"ח הכספי הודעה חתומה בידי שניים מחברי הוועד, שבה יצוינו כל אלה: זהות נותן התרומה סכום התרומה מטרת התרומה התנאים לתרומה, אם יש כאלה.

מירי פרנקל-שור: כאן לא היה שום שינוי מלבד שינוי צורני.

יצחק הרצוג: "תרומות מחוץ לישראל", כמשמעותו בהגדרה?

מירי פרנקל-שור: חובת העמותה לדווח כאמור בסעיף קטן זה תחול אם ידעה או היה עליה לדעת שהתרומה היא מחוץ לישראל, והיא תעשה כל שביכולתה כדי לדעת האם הגיעו הכספים מחוץ לישראל.

מירי פרנקל-שור: סעיף זה נוסח לאחר שגלי הפנתה אותנו לשאלה שהייתה במחלוקת, אבל על מנת לקדם את החוק החלטנו ללכת לקראת עמדתה, גלי העלתה את השאלה, האם בנוסח שהיה בכחול אפשר לציין משהו בדו"ח שבעצם לא ידעת.

מירי פרנקל-שור: לפיכך, מה שאנחנו מציעים בפסקה (3) שהציון "האם היה עליה לדעת" תחול על החובה, ולכך הוספנו, שהחובה שלה היא לעשות כל שביכולתה כדי לדעת האם הכספים הגיעו מחוץ לישראל או לא.

מירי פרנקל-שור: (ב) הרשם יעביר במרוכז לשר החוץ, תוך 90 ימים מהיום האחרון להגשת הדוח הכספי, כאמור בסעיף 35(ד), העתק של הודעות עמותות שהצהירו על קלת תרומה מחוץ לישראל כאמור בסעיף קטן (א).

תמר קפלן: למען הסדר הטוב, יש לי הערה, ראינו את הנוסח שמופיע בו שר החוץ רק אתמול בפעם הראשונה, יכול להיות שהייתה אי הבנה, התייעצו אתנו לפני אבל לא קבלנו את הנוסח האחרון.

תמר קפלן: בכל אופן, לגופו של עניין, אין למשרד החוץ התנגדות לעיקרון שהרשם יעביר במרוכז לשר החוץ את ההודעות של העמותות.

תמר קפלן: בכל מקרה אני רוצה להעביר כמה נקודות, דבר ראשון, אני מבינה שמדובר בהערכה של כעשר עמותות בשנה, כפי שנמסר לי ממשרד המשפטים, דבר שני בדברי ההסבר, שנאמר לי במשרד המשפטים שלא הם כתבו אותם, נאמר שבמשרד החוץ יהיה מנגנון פיקוח.

תמר קפלן: אני רוצה להבהיר שאין מנגנון פיקוח במשרד החוץ.

תמר קפלן: הכוונה היא לפעול במישור המדיני במידת הצורך, ששר החוץ רואה מקום לכך על פי כללי המשפט הבינלאומי, אם הוא רואה שיש התערבות, הפרעה של הכלל שהתערבו בעניינה של מדינה זרה.

תמר קפלן: זה כלל מצומצם במשפט הבינלאומי.

תמר קפלן: במידת הצורך תהיה פעולה אבל אין מנגנון פיקוח שיפעלו בכל מקרה ומקרה.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה להפנות אותך לדברי ההסבר, המילה "פיקוח" לא מתייחסת לזה שיוקם פיקוח במשרד החוץ, אלא עצם הרעיון ששר החוץ יקבל ויעביר, זה הפיקוח.

תמר קפלן: רק רציתי להבהיר שאין לזה ביטוי בחוק.

שלומית אשרי: לעניין שר החוץ, עמותות העבירו אלינו את החששות שלהן מזה ששר החוץ הוא בכל זאת דמות פוליטית ועלול לעשות שימוש פוליטי במידע הזה, הם חשבו למה לא לכתוב משרד החוץ ולא שר החוץ.

מירי פרנקל-שור: מה זה משרד החוץ?

מירי פרנקל-שור: מי אחראי על משרד החוץ?

אורי אריאל: בפרקטיקה הוא לא יתעסק בזה.

יצחק הרצוג: הוא יאציל סמכויות.

יורי שטרן: מדובר על דברים שאחרי התיקון הזה יהיו שקופים, אם שר החוץ כאיש פוליטי ירצה לנצל משהו למטרות פוליטיות.

יורי שטרן: ..

מירי פרנקל-שור: (ג) הרשם יפרסם אחת לשנה וסמוך ככל הניתן למועד האמור בסעיף קטן (ב), אך לא יאוחר מ- 60 ימים מהמועד האמור, רשימה של עמותות שהודיעו כי קבלו תרומה מחוץ לישראל.

מירי פרנקל-שור: ברשימה יפורסמו הפרטים הנקובים בסעיף קטן (א)(2), הרשימה תפורסם בדרך שיקבע השר ובאתר האינטרנט של הרשם.

מירי פרנקל-שור: כאן יש שתי הבהרות, הבהרה ראשונה, שברשומה שיפרסם הרשם יופיעו הפרטים הנקובים בסעיף קטן (א)(2), שהם זהות נותן התרומה סכום התרומה ייעודה ותנאים לתרומה אם יש כאלה, והפרסום ייעשה בדרך שיקבע, ופה צריך להיות שר הפנים כי אין הגדרה - - -

יורי שטרן: היום זה שר המשפטים.

מירי פרנקל-שור: בדרך שיקבע השר ובאתר האינטרנט של הרשם.

מירי פרנקל-שור: שיהיו שני פרסומים, האחד בדרך שיקבע שר המשפטים והשני באתר האינטרנט.

מירי פרנקל-שור: (ד) לעניין סעיף זה, "מחוץ לישראל" – כל אחד מאלה: מדינה זרה לרבות – איחוד, התאגדות או חבר מדינות זרות (להלן- איחוד מדינות זרות).

מירי פרנקל-שור: אורגן, רשות, נציגות של מדינה זרה או איחוד של מדינות זרות.

מירי פרנקל-שור: רשות מקומית, מחוז ישות שלטונית פנימית של מדינה זרה או מדינה שחברה בברית המדינות במדינה זרה (להלן-גוף זר).

מירי פרנקל-שור: איחוד, התאגדות או חבר גופים זרים.

יורי שטרן: למה השתמשו במילה "אורגן".

גלי גרוס: הסתמכנו על הגדרה בהצעה המקורית של חבר הכנסת אורי אריאל, הכוונה שיהיה משהו מספיק רחב.

יצחק הרצוג: יש לי שאלה על רשות מקומית, בגלל הסכמי ערים תאומות, אתם מסתבכים פה.

גלי גרוס: הבעיה היא לא בהגדרת רשות מקומית אלא גם בישות שלטונית פנימית של מדינה זרה.

גלי גרוס: בשני המקומות האלה זה מכניס למצב שבו בברית ערים תאומות למשל יש - - -

אורי אריאל: אבל העיר היא לא עמותה, צריכים להיות זהירים.

גלי גרוס: הכוונה היא ממי היא תקבל תרומה.

גלי גרוס: אם עמותה כלשהי בארץ תקבל תרומה מגוף שהוא איחוד של רשות מקומית זרה, הרי זו הטענה - - -

אורי אריאל: אז היא תקבל

יצחק הרצוג: ישות שלטונית נראה לי בסדר.

מירי פרנקל-שור: העניין הוא שיש פסקה ששם יכול להיות תאגיד.

יצחק הרצוג: ערים תאומות זו בעיה.

יורי שטרן: כתוב ישות שלטונית פנימית.

יורי שטרן: יש עיריות, למשל כמו עיריית פריז, שיש להם פעילות חוץ מאד רחבה ולפעמים גם פוליטית, כל מה שאנחנו מבקשים זה להזהיר על כך.

יצחק הרצוג: עיריית פריז לא נותנת כסף למטרות פוליטיות, הבעיה האי שעיריית פריז נותנת למתנ"ס בדימונה ואתה מעמיס עליה עומסים לא סבירים.

נועה בן אריה: לנו יש הסכם עם קרן שנקראת קרן אייסף, שפעם בשנה מעבירה לנו תרומה שמיועדת להפעלת תכנית לימודים מיוחדת לאוניברסיטה או קייטנות בשלוש רשויות מקומיות לפי בחירתה.

נועה בן אריה: הכספים האלה מועברים דרך העמותה שלנו ועוברים לרשויות המקומיות דרך מרכז השלטון המקומי.

נועה בן אריה: פרויקטים מהסוג הזה אנחנו עושים מעת לעת.

יצחק הרצוג: זה המון בירוקרטיה, זה מאד מעמיס.

אורי אריאל: אני רוצה לפנות לנועה ולאחרים פה, מאד צמצמנו את זה ולא נחזור אחורה, בדוגמא שנתת, אתם גוף גדול מאורגן, יש לכם רואי חשבון ועורכי דין שעוסקים בזה, מה נדרש מכם?

אורי אריאל: בסך הכל לדווח, זו לא איזה סנקציה נוראית.

אורי אריאל: שרואה החשבון שעושה 300 פעולות יעשה עכשיו 301 פעולות, את שכרו הוא מקבל.

אורי אריאל: אל תהפכו את זה למשהו בלתי אפשרי אחרי שכבר צמצמנו את הדברים, כי החוק בסופו של דבר בא לסתום פרצות וזו יכולה להיות גם פרצה שמדינה אומרת שהיא לא יכולה להעביר אז היא מעבירה את זה דרך העירייה או דרך קרן אחרת.

אורי אריאל: מנסים לצמצמם את זה במובן של השקיפות, שיעבירו לכם פי אלף ממה שמעבירים היום, רק שתצטרכו לדווח שקבלתם ממי ולמה, אז מה קרה?

איתן צחור: אני רוצה קודם כל להתנצל על האיחור מכיוון שחשבנו שהישיבה בשעה 9:00 ולא ב-8:45.

איתן צחור: לגבי סכום התרומה אנחנו רואים שזה סכום מצטבר של 20,000 ₪, אני חושב שהיה צריך בסכום אחד שיהיה 20,000 ולא כל שקל.

יורי שטרן: דברנו על זה, אין שום בעיה לחלק ולתת במנות קטנות, זה בפירוש מצטבר.

איתן צחור: איחוד התאגדות או חבר גופים זרים, יוצא שזה מתייחס לכל גוף ולכל עמותה ללא יוצא מהכלל.

גלי גרוס: גוף זר מוגדר בסעיף (ג), זה רשות מקומית, מחוז ישות שלטונית פנימית של מדינה זרה או מדינה שחברה בברית מדינות במדינה זרה ,להלן- גוף זר.

איתן צחור: את מגיעה למצב שזה כל עמותה שתורמת, כמעט ללא יוצא מהכלל, נכנסת פנימה, צריך להתייחס להגדרה של איחוד התאגדות.

אורי אריאל: אבל למה זה לא בסדר, זה העניין.

איתן צחור: אתה רוצה שכל עמותה זרה ללא יוצא מהכלל, שגם לא שייכת למדינה זרה?

גלי גרוס: קבענו שאיחוד או התאגדות או חבר גופים זרים, לא כל התאגדות.

גלי גרוס: זו בעיה שלך עם הנוסח.

איתן צחור: יש פסיק אחרי איחוד, התאגדות, או חבר גופים זרים, אז הגופים הזרים לא מתייחס לאיחוד או להתאחדות, זה צריך להיות ברור.

איתן צחור: לגבי המילה "גופים זרים" צריך להבין שנכנסים למצב שכל עמותה - - -

יורי שטרן: בסעיף (ג) כתוב רשות מקומית, מחוז, ישות שלטונית פנימית של מדינה להלן-גוף זר.

יורי שטרן: זאת אומרת שמדובר באיחוד התאגדות או חבר של מדינות פנימיות או גופים שלטוניים או של עיריות.

איתן צחור: המילה "איחוד והתאגדות" חייבת להתייחס למילה גוף זר, כי כרגע לפי הנוסח זה ממש לא.

איתן צחור: גם לגבי "גוף זר" אנחנו רואים את ההגדרה בסיפה שמדברת על שליטה כמשמעותה בחוק לניירות ערך.

גלי גרוס: התבקשתי על ידי הוועדה למצוא הגדרה מצומצמת יותר.

איתן צחור: לגבי ההסמכה, שלא תהיה כל איחוד או כל התאגדות אלא רק של גופים זרים.

איתן צחור: הפסיק צריך להיות איחוד, התאגדות "ו.. " לא "או ו...", אז ברור שזה מתייחס לזה.

גלי גרוס: צריך להיות ברור שזה איחוד של גופים זרים, התאגדות של גופים זרים או חבר של גופים זרים.

גלי גרוס: ככה זה יכול להיות כל איחוד וכל התאגדות שזו לא הייתה הכוונה.

מירי פרנקל-שור: מה ההבדל בין (א) ל- (ד)?

מירי פרנקל-שור: זה איחוד מדינות זרות?

מירי פרנקל-שור: התאגדות של מדינות זרות?

איתן צחור: את יכולה לפתור את זה אם במקום ה"או" האחרון תכתבי "ו"

מירי פרנקל-שור: מה ההבדל בין (א) ל- (ד)?

מירי פרנקל-שור: (א) בעצם אומר זה איחוד מדינות זרות, התאגדות של מדינות זרות או חבר מדינות זרות, ו- (ד) אומר, איחוד של גופים זרים התאגדות של גופים זרים או חבר גופים זרים כהגדרתו בסעיף קטן (ג).

יורי שטרן: אנחנו לא האקדמיה ללשון.

יורי שטרן: המשמעות ברורה, לדעתי הנוסח מעולה, יוטל על מירי, יחד אתך לשנות את זה ובלבד שהמשמעות תישאר.

מירי פרנקל-שור: שהמשמעות תהיה שזה איחוד של גופים זרים התאגדות של גופים זרים או חבר גופים זרים.

מירי פרנקל-שור: רשות הפלסטינית, כהגדרתה בחוק להארכת תקפן של תקנות לשעת חירום (יהודה ושומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשל"ח-1077.

מירי פרנקל-שור: תאגיד שהוקם בחיקוק של אחד מהגופים המפורטים בפסקאות (1) ו- (2) או שהוא בשליטתו של אחד מהם.

מירי פרנקל-שור: "שליטה"- כמשמעותה בחוק ניירות ערך, התשכ"ח - 1968

גלי גרוס: בישיבות הקודמות לקראת ההכנה לקריאה ראשונה, נתבקשתי למצוא הגדרה של שליטה קצת יותר ברורה וודאית, מכיוון שההגדרה של שליטה בחוק ניירות ערך מדברת על היכולת לכוון את פעולתו של תאגיד - - -

איתן צחור: על הרשות הפלשתינית לא מדברים?

איתן צחור: דווקא פה ברשות פלשתינית צריך להרחיב.

גלי גרוס: השליטה מתייחסת גם על הרשות הפלשתינית.

איתן צחור: נניח שזה לא בשליטה, את מי אתם מוציאים פה?

איתן צחור: אתם מוציאים את כל הארגונים שנמצאים היום בשטחים ולא מופיעים פה.

איתן צחור: אם הרשות הפלשתינית לא שולטת בהם?

יורי שטרן: מדובר פה על מדינות.

איתן צחור: אתה מכניס רשויות, אם הכוונה להרחיב, פה המקום להרחיב.

איתן צחור: בכל ארגון שנמצא בשליטת מישהו באזור, והאזור כמשמעותו במס הכנסה.

אורי אריאל: הרשות זה דבר אחד, יש את החמס למשל, שזו פעילות צדקה, אני לא יודע איך מנסחים את זה.

מירי פרנקל-שור: השאלה היא אם אנחנו לא מפעילים פה באופן עקיף את החוק - - -

איתן צחור: הייתי אומר, כל רשות בשליטת מישהו תושב האזור, כהגדרת מס הכנסה.

שלומית אשרי: יש גם גופים הומניטריים אחרים.

איתן צחור: שידווחו מהמדינות הזרות שלהם.

גלי גרוס: זה לא מי שמדווח על התרומה, גם ממי קיבלת את התרומה.

מירי פרנקל-שור: מה התכלית של החוק הזה?

איתן צחור: אנחנו רוצים פיקוח על תרומות זרות לכל מיני גופים.

אורי אריאל: אני לא רוצה שהחמס או החיזבאללה ייתנו תרומה של מיליון דולר למשפחות שאהידים בגליל, יש גם שאהידים ערבים ישראלים.

מירי פרנקל-שור: אבל אתה חורג ממהות החוק.

מירי פרנקל-שור: המסר של החוק הזה בסעיף קטן (א)(1) אומר, אם יש פה עמותה שמקבלת כספים מקור זר ובאה להשפיע על דפוסי הצבעה, אותה אני רוצה שידווח.

אורי אריאל: אם זה החיזבאללה, הוא צריך לדווח?

מירי פרנקל-שור: לא החיזבאללה צריך לדווח.

מירי פרנקל-שור: עמותה שמקבלת.

אורי אריאל: היא צריכה לדווח?

מירי פרנקל-שור: בשטחים?

מירי פרנקל-שור: בוודאי שכן.

מירי פרנקל-שור: אם זה נופל בגדר ההגדרה של סעיף (א)(1) אז לדעתי כן.

מירי פרנקל-שור: אני לא יודעת איך מוגדר החיזבאללה, האם זה איחוד?

יורי שטרן: אני חושב שהחוק הזה לא יתפוס את זה, החוק הזה לא יתפוס גם ארגון מוסלמי שנמצא בצרפת ומממן פעילות בגליל כי הוא ארגון שלא שייך לשלטונות המקומיים ולא של המדינה.

יורי שטרן: אנחנו מנסים לעלות על התופעות האלה באמצעות חקיקה אחרת שמדברת על מימון של ארגוני טרור או מימון שבא להגן על ארגוני טרור.

אורי אריאל: אז למה הצעה לא בסדר?

יורי שטרן: איך תגדיר את זה?

איתן צחור: הכנסת את הרשות הפלשתינית, קבעת חריג מה יקרה אם בעוד 60 יום תהיינה בחירות בגדה והרשות לא תהיה פונקציה שם, מה יקרה אז?

אורי אריאל: למה הכנסנו אותם בכלל?

אורי אריאל: היא לא מדינה אלא מעמד מיוחד, עכשיו אומרים שמעבר לרשות יש עוד איחוד ללא מעמד ומה שמאפיין אותם שהם בשטחי יש"ע לפי ההגדרה הזו והזו.

אורי אריאל: מה לא בסדר בזה?

גלי גרוס: השאלה אם הם ישות שלטונית במובן שאתה התכוונת בחוק הזה.

גלי גרוס: אם הם גוף פרטי ולא ישות שלטונית, אפשר לתת להם גם במסגרת דברים אחרים ובמסגרת פעולות אחרות וחוקים אחרים.

אורי אריאל: איזה למשל?

גלי גרוס: אני לא מכירה אותם אחד לאחד.

גלי גרוס: אולי חוק איסור הלבנת הון בדברים מסוימים.

יורי שטרן: החיזבאלה שלא נמצא בשטחי הרשות הפלשתינית, הוא בכל מקרה לא יכנס.

גלי גרוס: החוק הזה אמור לטפל למיטב הבנתי לתרומות לעמותות בארץ מגופים שלטוניים בחו"ל.

גלי גרוס: הייתה הרחבה לכלול גם את הרשות הפלשתינית.

איתן צחור: אולי הרשות הזו לא תהיה עוד 60 יום.

יורי שטרן: גם אז היא תיקרא הרשות הפלשתינית.

איתן צחור: אני מקווה שיהיו בחירות דמוקרטיות.

יורי שטרן: רק במקרה ויביאו לשם בוחרים מאירופה.

איתן צחור: אין לי דעה פוליטית בעניין הזה אני מדבר מבחינה משפטית, אם הכנסתם גוף...

איתן צחור: יש פה אפליה לטובה או לרעה.

מירי פרנקל-שור: אין פה אפליה, אנחנו צריכים לראות מה הייתה מסגרת הצעת החוק שהוגשה לראשונה.

מירי פרנקל-שור: בדברי ההסבר כותב חבר הכנסת המציע שגורמים מדיניים זרים ניסו להשפיע על תוצאות הבחירות בישראל בכיוון הרצוי להם, זאת אומרת שהרעיון והתכלית של הצעת החוק הראשונה, זה לתפוס גורמים מדיניים שמתערבים בדפוסים שונים בתוך מדינת ישראל.

מירי פרנקל-שור: יכול להיות שמה שאתה טוען הוא נכון, אבל כל הכיוון בנתיב של הצעת החוק זה לתפוס את הגורמים המדיניים, שלא תהיה התערבות חיצונית מדינית למשל בדפוסי ההצבעה של מדינת ישראל.

מירי פרנקל-שור: מה שאתה אומר זה נכון אבל זו חשיבה אחרת בכיוון אחר שצריך לעשות פה לדעתי פסק זמן ולהחליט החלטה עקרונית אם אתם רוצים גם להרחיב את הצעת החוק גם לארגונים לעמותות לכל מיני גופים זרים שאינם מייצגים מדינה.

יורי שטרן: שמזוהים עם תנועות רדיקליות.

מירי פרנקל-שור: שאינם מייצגים מדינה.

אורי אריאל: השאלה שלך נכונה, אין לזה סוף, הם יראו את החוק הזה ויאמרו אז לא נעביר את זה ככה, נעביר את זה ככה.

אורי אריאל: מוצע פה לקחת את אזור יש"ע שיש בו בעיה אחרת, זה לא סין, בין כל העולם לאזור הזה, שהוא אזור שיש לו זיהוי כבר היום בניסיון להשפיע על הבחירות ולא בדרך שיש בה יתרון דמוקרטי אלא בדיוק הפוך, החל מהפיגועים עצמם שהוא מממן ודרך מתן כספים לכל מיני אגודות שאחרי זה הן משתמשות בזה לדברים שבהחלט יכולים להשפיע על בחירות.

אורי אריאל: זה מוגדר באזור מסוים שהוא ברור לכולם, אומרים למה סין ולא נפאל אני לא חושב שצריך לכלול עכשיו את הכל, כי לא ברור לי איך יוצאים מזה וזה בעייתי מאד ויש בוודאי חוקים וצריך לבדוק איך זה מופיע שם.

אורי אריאל: האזור הזה מובן גם לחוק וגם ציבורית, מובן למה הוא יותר רחב, כולל ארגונים שהם לא מה שהגדרנו, ואני לא אומר את זה על ארצות הברית, שם יכולים שני אנשים פרטיים לקחת מיליון דולר, כשהם לא עמותה ולא כלום, ולהעביר את הכסף שמשמש לבחירות, אז נניח שכן וזה דבר שהחוק לא מקיף אותו כי הוא לא יכול להקיף את הכל.

אורי אריאל: החוק הראשוני שהצעתי ניסה הרבה יותר לסתום פרצות.

גלי גרוס: ועדיין זה לא כלל גופים מהסוג הזה.

אורי אריאל: אני מסכים אבל ברבות הימים הורדו כל מיני מגבלות וגם זה לא היה.

אורי אריאל: זו שאלה בעיני ואני לא יודע לתת עליה תשובות מבחינה חוקית.

מירי פרנקל-שור: זה לא שאלה חוקית אלא שאלה של החלטה עקרונית

אורי אריאל: מבחינת העיקרון אני מקבל את ההערה על יהודה שומרון וחבל עזה לא על כל האזור.

גלי גרוס: אני חושבת שיש בעיה להגיד שמצד אחד אתם רוצים חוק שיטפל ברשויות שלטוניות מסוגים מסוימים והרחבנו אותה לקראת קריאה ראשונה כדי לכלול גם את הרשות הפלשתינית, אבל אני חושבת שמעכשיו להגיד לא, נעשה גם שינוי כיוון משמעותי ונחיל את זה גם על גופים פרטיים שתורמים רק כל עוד הם גופים שפועלים בישע, נראה לי שיש ערבוב תחומים מצד אחד ומצד שני, מה התכלית שזה כולל רק גופים ביש"ע, מה עם גופים אחרים במקומות אחרים?

יורי שטרן: פה לפחות אפשר להגדיר, חבר הכנסת אריאל אומר שגם אם לא נשנה את החוק בצורה כזו שתכלול עוד כמה תופעות מסוכנות מבחינתנו כמו מימון מצידו של חיזבאללה שזה כבר לא שטחי יהודה ושומרון, לפחות חלק מהתופעות נוכל לסמן פה.

אביטל שרייבר: צריך לקחת בחשבון שיש גם עמותות וארגונים יהודיים ביש"ע.

גלי גרוס: יש בעיה מהותית ברעיון של להחיל את החוק רק על דברים כאלה.

אביטל שרייבר: אם רוצים ללכת לכיוון של מניעת טרור או מניעת תמיכה בארגוני טרור, זו מערכת חקיקתית נפרדת לחלוטין.

אורי אריאל: אני מבין את ההתלבטות ואני מציע לעשות הפרדה, להעביר את החוק כמו שהוא, יש עבודה מאד גדולה על הכסף שמגיע לטרור ולארגונים מהסוג הזה שהוא לא ממש טרור ישיר, אני מציע לבדוק האם זה תיקון שראוי להכניס אותו ואיפה, יכול להיות שזה לא בחוק הזה אלא בחוק אחר, שיכול לעזור למי שצריך את זה, מטפלים בזה הרבה רשויות כולל החוק להלבנת הון שחלקו נועד גם לזה.

אורי אריאל: תבחנו את זה, יש פה כנראה פרצה אלא אם כן תזהו בחוק קיים שזה סגור, אז זה סגור ולא צריך וזה מייתר את זה.

אורי אריאל: אבל אם לא אני מציע שתשקלו ואז נוכל לתקן את החוק הזה או חוק אחר לפי מה שתמצאו לנכון.

אורי אריאל: אני אודה לכם אם תדווחו תוך זמן מסוים אם צריך את זה, אז אולי נגיש הצעת תיקון לחוק שתעזור לגופים השונים הממלכתיים.

יורי שטרן: זה שלא נטפל בכל מיני ארגונים פלשתינים בחקיקה הזו זה פחות מדאיג אותי מהעובדה שכל הכוונה המקורית הייתה לזהות את הפעילות הפוליטית המשפיעה על הבחירות, להבליט אותה לעומת שאר הדברים שממומנים ממקורות אחרים.

יורי שטרן: כל הקטע הזה בכלל הושמט בסופו של דבר ואין לו זכר בחקיקה.

יורי שטרן: זה נראה לי דבר יותר בעייתי.

גלי גרוס: לגבי "הגדרת שליטה", כרגע החוק מדבר על הגדרת שליטה לפי חוק ניירות ערך, שם שליטה מוגדרת כיכולת לכוון את פעילותו של תאגיד ויש גם מבחנים כמותיים אבל בגדול זה מבחן איכותי, מבחן של מה היכולת שלך וכדאי להגדיר את זה בוודאות.

גלי גרוס: בדיונים הקודמים הועלתה פה השאלה האם למעשה אין פה בעיה, איך עמותה שמקבלת תרומות מחו"ל יכולה לדעת שמישהו בחו"ל מכוון את פעילותו של תאגיד ויכול להיות שצריך לקחת מבחן שהוא יותר ודאי ויותר ברור וניתן לבדיקה בקלות.

גלי גרוס: נתבקשתי להכין את זה לקראת הדיון בקריאה שנייה ושלישית ולא לקראת קריאה ראשונה כדי לבחון את ההגדרות השונות, כשאחת האופציות שעלתה הייתה האופציה שהולכת לכיוון הגדרה של חברה ממשלתית בארץ ואז ליצור את המקבילה שלה לעניין חברה ממשלתית בחו"ל.

גלי גרוס: חברה ממשלתית מוגדרת בארץ כחברה שלה או 50% מיכולת ההצבעה בחברה, או 50% מהיכולת למנות דירקטורים בחברה.

גלי גרוס: על בסיס ההגדרה הזו אני מציעה בהגדרת "שליטה", במקום המילים "בשליטתו של כל אחד מאלה" להגיד "שיותר ממחצית מסוג מסוים של אמצעי השליטה בו מוחזקים על ידי אחד מאלה".

גלי גרוס: אמצעי שליטה מוגדרים בחוק ניירות ערך ולשם אני מציעה להפנות את ההגדרה של אמצעי שליטה כזכות הצבעה או זכות למנות דירקטורים באסיפה הכללית.

גלי גרוס: כך למעשה אנחנו עוברים למבחן הכמותי שקיים לגבי חברה ממשלתית שזה שלמדינה זרה כלשהי כפי שהגדרנו אותה יש 50% מיכולת ההצבעה באסיפה הכללית של אותה חברה בתור תאגיד, או יכולת למנות יותר מ- 50% מהדירקטורים שלה.

יורי שטרן: לאן נכנסת קרן פורד?

יצחק הרצוג: תאגיד מלכ"רים.

מירי פרנקל-שור: השאלה אם 50% הוא לא רף יותר מידי גבוה?

גלי גרוס: גם בחוק ניירות ערך הרף הוא 50%, החזקה קיימת ב- 50% רק שלפני זה יש את היכולת לכוון, זה מבחן מאד קשה.

מירי פרנקל-שור: הוא מחזיק פחות אבל יש לו את היכולת לכוון, למנות דירקטורים, השאלה איזה סוג מניה הוא מחזיק.

מירי פרנקל-שור: ברגע שאתה אומרת למעלה מ- 50% הרף מאד גבוה והשאלה אם את לא מסרסת את זה.

יצחק הרצוג: השאלה אם את יודעת מהם דיני המלכ"רים בחו"ל.

יצחק הרצוג: מלכ"ר זה משהו שאין לך מניות בו ולכן צריך לדווח שליטה באמצעות הדירקטוריון.

מירי פרנקל-שור: ההגדרה אומרת היום שליטה של 50% או ביכולת למנות, אבל יש עוד דבר, יש את היכולת לכוון.

יצחק הרצוג: אבל זו מילה שקיימת בדיני תקשורת, היא לא מתקיימת באמת בדיני מלכ"רים.

מירי פרנקל-שור: יכול להיות שההגדרה לא נכונה, ואם היא לא נכונה היא לא נכונה לאורך כל הדרך.

מירי פרנקל-שור: אם אנחנו לא כוללים את מושג השליטה, השאלה אם כשקובעים את רף של 50%, האם אתה לא מוציא כמעט את כולם החוצה מכיוון שבחיבור בין השליטה לבין אמצעי השליטה אתה לא נתון רק ברף של ה- 50% אלא יש גם את היכולת לכוון תאגיד.

יצחק הרצוג: ואז להתחיל לשכור עורכי דין מכל העולם, כל מי שחי את זה יודע את זה, חוק ניירות ערך מאד ברור, יש עליו פסיקה.

מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים ללכת על פתרון שהוא חד ערכי.

גלי גרוס: במהות, מה שאנחנו מתכונים בפסקה (3) להגדרת גוף זר, זה משהו שהוא מאד דומה לחברה ממשלתית בארץ.

מירי פרנקל-שור: גם שם יש את ה- 50%

גלי גרוס: בארץ יכולה להיות חברה שתיכנס להגדרת שליטה אבל שהיא לא חברה ממשלתית מבחינת הדינים של מדינת ישראל.

גלי גרוס: אז יכול להיות שאנחנו יוצרים מצב שבמדינה זרה שהמדינה לא רואה את החברה את התאגיד הספציפי הזה כתאגיד ממשלתי כמו שאנחנו רואים חברה ממשלתית אבל עדיין היא תיכנס להגדרה - - -

יורי שטרן: זו בסך הכל חובת דיווח.

יצחק הרצוג: תאר לך שאתה חבר בבורד של עמותה שמטפלת בילדים נכים, אתה צריך להתחיל לבקש את ההוא מגרמניה שיביא חוות דעת מעורך דין שיגיד לו אם יש לו יכולת השפעה, תהיו מעשים אל תהיו חשדניים כאלה.

מירי פרנקל-שור: ההגדרה היא לא חד משמעית, לא כי היא לא טובה.

יצחק הרצוג: תמצא פתרון הוגן.

יורי שטרן: אני לא חושב שנמצא הגדרה, בוודאי כמו שהציעו שזה כמו החברות הממשלתיות 50% שליטה.

יורי שטרן: אני רוצה לתת דוגמא על קרן ידועה שעליה דובר שזו קרן פורד שה- state department הוא זה שמכוון אותה ואין שם בכלל השתתפות.

יורי שטרן: יש עכשיו פעילות משפטית נגדה.

יצחק הרצוג: אני חותם לך שאין סיכוי שה state department מכוון אותה.

יורי שטרן: יש הסכמים.

גלי גרוס: יש אופציה נוספת שאפשר ללכת עליה.

גלי גרוס: מאד חשוב ללכת על מבחן כמותי כדי שהחוק הזה יהיה ודאי.

גלי גרוס: אם מירי חושבת ש- 50% זה רף גבוה מידי אפשר ללכת על רף שאמצעי השליטה בשיעור הגבוה ביותר מוחזקים בידי מדינה כלשהי ואז אין בהכרח את החצי.

יורי שטרן: יש בעולם גופים וקרנות פרטיים לחלוטין מבחינת הבעלות אבל בהסדר בינם לבין המדינה הם מבצעים שליחות ממשלתית.

יורי שטרן: בהגדרת שליטה, כפי שהוצע פה, זה נכנס, כי זה עניין של הכוונה.

יורי שטרן: אנחנו מדברים על מדינת ישראל שלא מקבלת תרומות מאף אחד, אלא לרוב מדובר במדינות מסודרות.

יורי שטרן: גם הקרנות והארגונים האלה ידועים, לפעמים זו תגלית שהתקשורת עולה עליה, אבל בגדול אלה דברים ידועים ומסודרים, והמדינות האלו ממלאות תפקיד בארגונים האלה של סוכנויות השלטון כאשר מבחינת הבעלות אין שם מינוי דירקטוריון, אפרופו מה שאמרת על הצורך בעורכי דין.

יורי שטרן: גם בהגדרה שהציעו בדומה לחברות ממשלתיות אצלנו, גם שם איך אתה יכול לדעת?

יצחק הרצוג: היא מציעה פתרון לא רע, היא אמרה בהתחלה יכולת לכוון פעולת תאגיד, זה דבר שבשום אופן לא תוכל להעמיס על עמותה קטנה לבדוק, אז היא מציעה את השיעור הגבוה ביותר של אמצעי השליטה.

יצחק הרצוג: זה סביר.

גלי גרוס: מי יכול למנות את רוב הדירקטורים ולמי יש את רוב כוח השליטה.

יצחק הרצוג: בעל אמצעי השליטה הגדול ביותר זה סביר.

יורי שטרן: אני מכיר פעילות של ארגונים שאינם גופים ממשלתיים בהגדרה הזו, אלא הם מתפקדים בהסדר מסוים עם המדינה וממלאים שליחות מדינית, זה כל מיני גופים הומניטאריים וכו'.

יורי שטרן: מבחינתנו התערבותם מאד משמעותית.

איתן צחור: אני רוצה להרחיב את הנקודה, הוצע שיהיו רק חברות ממשלתיות, אם אנחנו לוקחים את סך כל הגופים שפועלים במדינה למעט חברות ראשיות, אז החברות הממשלתיות זה באמת רובד של מאה גופים בלבד.

איתן צחור: אם אנחנו יורדים למטה אנחנו יכולים להגיע ל- 40,000 או 50,000 גופים שפועלים בדומה כולל כל עמותות, השאלה איפה אנחנו רוצים לעצור.

איתן צחור: האם אנחנו רוצים את כל ה- 40,000, האם אנחנו רוצים איזשהו מקום באמצע?

איתן צחור: לפי ההגדרה של היום אין כל ספק שזה כל ה- 40,000 כי כל גוף במדינה הוא באיזשהו מקום קרן פורד, כפי שהזכרת, אבל אם זה גוף שנתמך בעקיפין או לא בעקיפין על ידי המדינה, זה למעשה מכניס את כולם.

איתן צחור: לכן אני אומר שצריך ליצור מגבלה שלא מכניסה את כל ה- 50,000 עמותות בכל מדינה, אלא אם כן זו הכוונה.

איתן צחור: אם זו הכוונה אז בואו נגיד כל עמותה ללא הגבלה, חבל להזכיר את זה.

גלי גרוס: לא הוצאנו את הפטור מפה.

גלי גרוס: הוצאנו את הפטור ממס ממשהו אחר לחלוטין.

איתן צחור: המדינה דורשת מכל עמותה שתוכל להיכנס לחשבון הבנק שלה, אפילו אם היא נותנת רק 5,000 ₪, אתה צריך לתת לה את חשבון הבנק שלך שתיכנס פנימה והיא יכולה לעשות מה שהיא רוצה בפנים.

איתן צחור: אולי אני אומר, אני מוותר על ה- 5,000 ₪ אבל יש עמותות שלא עושות ככה, לוקחות את ה- 5,000 ₪ ונותנות למדינה זכות כניסה לחשבון הבנק.

איתן צחור: זה אומר כוח לשלוט.

אביטל שרייבר: גם אנחנו, כרשם עמותות , קצת קשה להטיל עלינו את החובה לבדוק בכל מקרה, נניח עמותה כתבה שהיא לא קיבלה מגורם זר, אם אנחנו צריכים ללכת עכשיו לכל רשימת האנשים שהעבירו אלי כספים ללכת לבדוק מה מידת השליטה של איחוד או רשות מקומית - - -

יורי שטרן: בכל הגדרה שהיא יש בדיקה כי שום דבר לא מובן מאליו.

איתן צחור: יש לי הצעה, בפקודת מס הכנסה יש שבע הגדרות של שליטה, למשל השליטה בסעיף 76 לפקודה מדברת על מרבית, אבל בסעיף 25 היא מדברת על 25%, יש שם כל מיני הגדרות שכל אחת נותנת אחוז שונה של שליטה בחברה.

איתן צחור: ניירות ערך אגב זה בשביל המשקיע הקטן שיכול לתבוע את הדירקטור, פה זו לא הכוונה, אלא שיהיה דיוק וסימטריה.

רשף חן: מה מונע מהשוק האירופאי המשותף להעביר את הכסף לרשף חן ושאני אתרום לעמותה.

יורי שטרן: הוא לא פועל לפי הכללים האלה, יש שם שקיפות במנגנון הפנימית שלהם.

אורי אריאל: בהצעת החוק המקורית כתבנו גם חבר בני אדם, כי שני בני אדם יכולים לפתוח חשבון.

רשף חן: אבל אם זו חברה ישראלית, החוק לא חל.

אורי אריאל: אני מעריך שהאיחוד אירופאי לא מנהל עסקים עם אנשים פרטיים.

רשף חן: אבל ערב הסעודית כן.

יצחק הרצוג: אלה דיני שקיפות, וגם דיני הלבנת הון אוסרים את זה.

אורי אריאל: אין לי הצעה לפתרון הויכוח, אני לא חשדן, אני יודע שמעבירים כסף כדי להשפיע על הבחירות.

אורי אריאל: נניח שיש עמותה שקבלה, ונניח שהיא אפילו לא יודעת איפה להגדיר את זה והיא תודיע לאביטל שהיא קבלה, אני לא יודעת להגדיר את זה, אם אתם רוצים לבדוק, תבדקו, זו השקיפות שלי, אני אומר לכם שקבלתי 158,000 ₪ מארגון שהנה כל הפרטים שלו.

יצחק הרצוג: אף רואה חשבון לא יסכים לחתום על מאזן כזה.

אורי אריאל: אני אביא לך כמה שיהיו מוכנים

יצחק הרצוג: אתה לא חושב מהצד של הדירקטור שיושב שם.

אורי אריאל: ניהלתי כמה עמותות.

יצחק הרצוג: אז תן לי הצעה סבירה אל תיתן הגדרות שאי אפשר לעמוד בהם.

יורי שטרן: אני רוצה לדבר על שילוב של שני דברים, המרכיב הכמות כפי שהציעה גלי, שזה אחד הגופים שמוגדרים שגופים זרים או גופים שלטוניים הוא המחזיק הגדול יותר של המניות, או מדובר בגוף שפועל לפי הכוונה ממשלתית מוגדרת.

יורי שטרן: גופים שהם בהסדר לא סמוי אלא הסדר רשמי עם הגופים השונים.

מירי פרנקל-שור: את מכירה הסדר כזה?

אביטל שרייבר: אני לא מכירה הסדר כזה אבל זה לפחות ייתן לנו את היכולת לבדוק אם זה אכן גורם זר או לא אחרת אין לנו דרך לדעת את זה.

אביטל שרייבר: אנחנו לא נלך לבדוק את אותם תורמים מחו"ל.

מירי פרנקל-שור: איך תתמודדי עם גוף שפועל לפי הכוונה ממשלתית?

יורי שטרן: במובן שאני מציע, הכוונה ממשלתית מדובר בהסכם שלפיו משרד החוץ או משרד הבריאות, ירדנו מההגדרה של פעילות פוליטית, לכן זה כל גוף שלטוני שמכון את הארגון הזה.

אביטל שרייבר: אז שמשרד החוץ יפרסם רשימה של גופים אם ידוע לו, כי לנו לא ידוע ואני מניחה שלעמותות לא ידוע.

איתן צחור: אני מציע להוסיף כל גוף שיקבע השר בתקנות, או בהתייעצות.

איתן צחור: תהיה לשר אפשרות להרחיב את זה.

מירי פרנקל-שור: אתה צריך לקבוע איך אתה מכוון את השר, אתה מעביר את זה לפתחו של השר.

איתן צחור: שר נניח יודע ממקורות כלשהם, זה צריך לעמוד במבחן בג"צ.

יצחק הרצוג: אולי אפשר להגיד שזה מלכ"ר שהוא שלוח של המדינה.

יצחק הרצוג: שיש לו הסכם שיש לו דיני שליחות, שהוא מונע על פי הסכם.

אביטל שרייבר: אני בעד שליטה של למעלה מ- 50%.

יורי שטרן: העולם לא פועל כך, מקימים גופים פרטיים לחלוטין והם אלה שפועלים בשליחות המדינה, גם לנו יש כאלה.

יורי שטרן: המדינה לא מחזיקה ב- 50%.

אביטל שרייבר: יש לנו תחום אחר והוא עמותות עירוניות, אנחנו בעצמנו בתוך ישראל לא יודעים להגדיר, גם לא משרד הפנים, האם עמותה מסוימת נכללת בגדר עמותה עירונית או לא ומה מידת השליטה שלה, אז איך נוכל לדעת את זה לגבי גופים מחו"ל.

גלי גרוס: כשאנחנו משתמשים במונח "אמצעי שליטה" אנחנו לא משתמשים במונח מניות.

גלי גרוס: יכול להיות שדווקא מה שאתה מדבר עליו שלמדינה יש שליטה על מינוי הדירקטורים באותו גוף למרות שהיא לא מחזיקה במניות, ואז זה נכנס בדיוק להגדרה שנתתי.

יורי שטרן: דברתי על משהו אחר, שהמדינה לא ממנה דירקטורים אבל למדינה יש הסכם עם העמותה תמורת המעמד שהמדינה נותנת לאותה עמותה שהיא מכוונת את פעילותה.

יצחק הרצוג: אז תעשה שזה מעין גורם רשמי של המדינה.

מירי פרנקל-שור: החובה שתהיה פה הגדרה מדויקת מתחזקת לאור החובה שניגע בפסקה (3) לסעיף קטן (א) שעמותה חייבת לדווח, או היה עליה לדעת, זו מדיניות החובה לדעתי על קביעה חד משמעית שעמותה לא תתחיל להסתבך מכיוון שבסופו של דבר היא נתונה לסנקציה.

מירי פרנקל-שור: אני מציעה לקבל את מה שהציעה גלי בעניין המרבית.

מירי פרנקל-שור: אני מציעה שתקבלו החלטה לגבי גוף שפועל לפי הכוונה ממשלתית, אנחנו ננסה להגיע לנוסח עם הצעה שתבוא לאישור הוועדה.

יצחק הרצוג: אם זה שליח של המדינה, אפשר ללכת על מה שהיו"ר מציע.

איתן צחור: נניח עמותה לעזרה לזקנים, היא בלי הכוונה ממשלתית.

יורי שטרן: אנחנו נבקש מהמציע אורי אריאל ומחבר הכנסת הרצוג יחד עם היועצת המשפטית של הוועדה ושאר היועצים, שישבו ויציעו הצעה, שאנחנו מראש מאשרים.

מירי פרנקל-שור: אי אפשר לסיים, צריך לכנס עוד ישיבה.

שלומית אשרי: יש הערה לסעיף (3) שהעמותה הייתה צריכה לדעת, עשתה ככל יכולתה לוודא שאכן עונה על הקריטריונים של החוק ולא כדי לדעת האם הגיעו כספים.

מירי פרנקל-שור: בוודאי שכן, זו הכוונה, זה בדיוק מה שהיא אמורה לברר

שלומית אשרי: לא אם הגיעו הכספים, האם הם עונים על הגדרה של תרומה ממדינה זרה.

יצחק הרצוג: כדי לדעת האם היא תרומה מחוץ לישראל, אחרת את פותחת את זה לכל תרומה.

יצחק הרצוג: בסך הכל צריך ללטש את סעיף (3) כדי לדעת האם הגיעה תרומה.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה להבין אם זה ליטוש או לא.

יצחק הרצוג: אין לך את ההגדרה "כספים" כדי לדעת אם הגיעה "תרומה" מחוץ לישראל.

רשף חן: לא כל כספים שמגיעים מחוץ לישראל הם תרומה כהגדרת החוק.

מירי פרנקל-שור: אני לא מבינה איך ניתנת פרשנות אחרת, בגלל המילה "הכספים"?

מירי פרנקל-שור: אני ממשיכה להקריא: "תרומה"- למעט הקלת מס, מלאה או חלקית, שניתנה על ידי מדינה זרה.

גלי גרוס: צריך להיות "מחוץ לישראל" במקום על ידי מדינה זרה.

מירי פרנקל-שור: בסעיף 38 (א)(6) בסופו יבוא "בצירוף הודעה שנדרשת לצרף כאמור בסעיף 36 א(א)(2)".

מירי פרנקל-שור: בתוספת השנייה – בפרט א(3)(ב) בסופו יבוא "במסגרת התרומות שהתקבלו מחו"ל יצוינו בנפרד התרומות שהתקבלו מחוץ לישראל כאמור בסעיף 36 א(א)(2)".

מירי פרנקל-שור: בפרט ב(1)(א)(2) בסופו יבוא "ולעניין מותה שאינה פטורה מאגרה לפי הוראות סעיף 66, יצוינו בנפרד, במסגרת התרומות שהתקבלו מחו"ל תרומות שהתקבלו מחוץ לישראל, כאמור בסעיף 36א(א)(2).

מירי פרנקל-שור: אני אסביר את התיקון, סעיף 35 לחוק העמותות קובע שעמותה חייבת לנהל פנקסי חשבונות שישקפו בשלמות ובנאמנות את עסקותיה ומצבה הכספי ואשר יכללו לפחות את הגופים המופיעים בתוספת השנייה לפי העניין.

מירי פרנקל-שור: סעיף 36 קובע שהוועד יכין אחת לשנה מאזן בגין חשבון של הכנסות העמותה והוצאותיה, על זה הדוח הכספי, דוחות שנת מס אשר יכלול פירוט מלא לפי הרשימה המופיעה בתוספת השנייה.

מירי פרנקל-שור: התוספת השנייה מחולקת לעמותות שמחזורם מעל 750,000 ש"ח ועמותות שמחזורן פחות מ- 750,000 ₪.

מירי פרנקל-שור: פסקה (א) מתייחסת לעמותות שהמחזור שלהם הוא 700,000 ₪ וזה הרחבה מסוימת של תרומות אשר מקורם בארץ ותרומות שהתקבלו בחו"ל וברובריקה של ניהול החשבונות של תרומות שהתקבלו מחו"ל, הם גם יציינו כספים שהגיעו ממדינה זרה.

יצחק הרצוג: מה עם הקטנות?

מירי פרנקל-שור: הקטנות יבואו בין עמותות שמחזורם 300,000 ₪ עד 700,000 ₪ ותהיה עליהן אותה חובה.

יצחק הרצוג: אתם צריכים לחוות דעה על זה כי זה המגזר השלישי

שלומית אשרי: זה יקשה מאד.

יצחק הרצוג: הן לא משלמות אפילו אגרה ואת מחילה עליהן - - -

מירי פרנקל-שור: רק על אלה שמשלמות אגרה.

מירי פרנקל-שור: החובה תחול על עמותות שמחזורן 300,000 ₪.

איתן צחור: הסכום הזה של ה- 300,000 הוא לא כל עמותה של 300,000, יש עמותות עם סכום יותר נמוך שמעסיקות עובדים.

מירי פרנקל-שור: לכן כתבנו לעניין עמותה שאינה פטורה מאגרה לפי הוראות סעיף זה.

איתן צחור: לא פטורה מאגרה...

מירי פרנקל-שור: בסופו של דבר אתה צריך ללכת בהגדרה לסעיף קטן (א) מפני ששם קבענו במקום עמותה שמחזורה 300,000 ₪, יכול להיות שההערה שלך עקרונית שהולכת לאורך כל החוק מכיוון שאנחנו לקחנו את ה- 300,000 ₪ - - -

איתן צחור: זה לא מבחן טוב.

מירי פרנקל-שור: מה לא מבחן טוב?

מירי פרנקל-שור: ה- 300,000 ₪?

מירי פרנקל-שור: אז אתה הולך לבסיס החוק מלכתחילה.

איתן צחור: את רוצה שלושה סוגים של עמותות, על הקטנות והגדולות זה בכלל לא חל - - -

מירי פרנקל-שור: אתה לא מנווט, בכחול סעיף 36 א(א) קבע שעמותה שמחזורה השנתי עולה על 300,000 ₪, אנחנו עשינו פשוט תיקון טכני כי 300,000 פשוט לא מתעדכן לך.

מירי פרנקל-שור: חשבנו איך אנחנו יכולים להישאר שלא תהייה לנו אות מתה ובעוד שנה זה יהיה 200,000 ₪ ואז אתה לא עולה עם הרף, כתבנו על 300,000 ₪ זו עמותה שאינה פטורה מאגרה וכרגע לפי התקנות ולפי הבנתנו, תקנות עמותות, עמותה שמעל 300,000 ₪ חייבת בתשלומי אגרה, ואז היא נכנסה.

מירי פרנקל-שור: אתה מעלה שאלה עקרונית.

יורי שטרן: אני לא מבין איך התעוררתם רק כעת כשהגענו לשורה האחרונה של החוק.

יורי שטרן: אני מציע כך, הקמנו צוות מצומצם לליטוש הגדרה מסוימת, אני מציע שאותו צוות ייפגש, לשיקול דעתך מירי, אם תחליטי שכתוצאה מההתייעצויות האלה חלים שינויים משמעותיים שחייבים שוב אישור הוועדה, זה יבוא לאישור הוועדה.

יורי שטרן: אם זה ייכנס למסגרת הקביעות שכבר קבענו - - -

יצחק הרצוג: זה נושא מהותי, תן לנו ללטש את זה.

יצחק הרצוג: יש פה מחלוקת.

יורי שטרן: אין לנו זמן לזה היום כי כבר הגיעו אנשים לישיבה הבאה.

יורי שטרן: אני סומך על שיקול דעתה של היועצת המשפטית של הועדה שתחליט, אם כתוצאה מההתייעצות והשמעת הדעה של המגזר השלישי יחול שינוי מהותי, זה יחזור לוועדה.

גלי גרוס: יש גם תיקון שלם לחוק החברות ולא הקראתם אותו.

גלי גרוס: כעקרון התיקון לחוק החברות מאד דומה לתיקון בחוק העמותות אבל יש ניואנסים של הבדלים בניהם.

גלי גרוס: מירי לא הגישה אותו כי היא אמרה שעד שלא נגמור את הנוסח וההסכמות לעניין העמותות אין טעם לתקן את חוק החברות.

גלי גרוס: הבעיה שלא הקראתם את התיקון לחוק החברות.

מירי פרנקל-שור: ממילא חוזרים לוועדה כי נשארו יותר מידי נושאים פתוחים.

יורי שטרן: אני מעלה להצבעה את נוסח החוק כפי שהוקרא כאן, אנחנו משאירים לליטוש והסכמות את ההגדרה של שליטה, ולא יהיה מנוס מלשבת שוב.

יורי שטרן: דבר שני את הגדרת סוג העמותות שעליהן יחול החוק ודבר שלישי, השינויים שהחוק יחייב בחוק החברות.

יורי שטרן: פרט לשלושת הדברים האלה מי בעד?

יורי שטרן: הצבעה בעד: 4 נגד: אין נמנעים: אין הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית

יורי שטרן: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.