ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 118, 2005-02-21 12:00

יעקב מרגי: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לד"ר יעקב לופו שמתמחה במגזר החרדי.

יעקב לופו: אני אולי אתן ראייה קצת יותר רחבה מפני שאני רואה את המיפגש הזה כמיפגש בין השקפת עולם מסויימת, תרבות מסויימת לעולם אחר, עולם ההייטק שיש לו גם תרבות והשקפת עולם משלו, והייתי אומר שזהו מיפגש שלמעשה היה קיים מאז ומעולם בקרב היהודים.

יעקב לופו: בין פרנסה לתורה, הצורך להתפרנס והרצון ללמוד תורה, אלא שהוא עבר שינויים רבים מאוד בעת החדשה.

יעקב לופו: אני כתבתי על זה ספר, הוא נשלח לכל חברי הכנסת ולהרבה מאד אנשים כאן, על מפנה בחברה החרדית, הכשרה מקצועית ולימודים אקדמים.

יעקב לופו: הספר הזה מנסה להתמודד גם מבחינה הסטורית, מה קרה ממזרח אירופה, מחברת הלומדים שהייתה שם עד חברת הלומדים היום במדינת ישראל.

יעקב לופו: אנחנו יכולים להבחין בשינוי מובהק למשל, לחלוטין, בין אותה חברה ליטאית בליטא, לחברה הליטאית במדינת ישראל.

יעקב לופו: הדברים אינם דומים למרות שישנה המשכיות.

יעקב לופו: צריך להבין את ההמשכיות הזאת.

יעקב לופו: צריך להבין שמרכז אירופה שונה.

יעקב לופו: צריך להבין שצפון אפריקה הייתה שונה.

יעקב לופו: ואורח החיים של היהודים המזרחיים היה שונה.

יעקב לופו: צריך פה רבותי לנסות ולדבר חרדית.

יעקב לופו: אמנם כולנו מדברים עברית, אבל להבין את התובנות, את האידיאולוגיות, את אורח החיים הזה, אבל גם החרדים, שנמצאים היום במצב שאינו קל מבחינה כלכלית וכל מי שיושב מסביב לשולחן כאן מודאג, אינני מכיר מישהו שלא מודאג, גם החרדים צריכים להבין לעולם העסקי ולמשק המודרני ולעולם ההייטק יש גם שפה משלו, תרבות משלו וצריכה להיעשות כאן סינכרוניזציה של שפות.

יעקב לופו: הסינכרוניזציה הזאת נמצאת כאן גם בספר.

יעקב לופו: אני מתפלא אגב, שמי שהכין את החומר לישיבה לא הכניס גם את הספר שהוא אולי הדבר המרכזי שקיים היום במיפגש הזה.

יעקב לופו: אני מתאר בספר כיצד חל המפנה.

יעקב לופו: ואני מכה היום על חטא.

יעקב לופו: קראתי לספר "מיפנה בחברה החרדית" חשבתי שזו תהיה נבואה שמגשימה את עצמה אבל זה לא קרה לגמרי.

יעקב לופו: היה פה איתות, ויש איתות רציני והוא זקוק לעזרה, ואם לא הבית הזה ולא ממשלת ישראל תיתן את העזרה אז העזרה תגיע בחסדי שמיים אבל בינתיים צריך לעזור כי הדברים אינם מתקדמים מספיק.

יעקב לופו: רבותי, דיברו פה אנשי התעשייה ואנשי האקדמיה, אגב אני סוקר בספר את כל המכונים וכל המכללות להכשרה מקצועית, כל אחד בהתאם לדמותו וזה שונה.

יעקב לופו: הדוברים כאן דיברו על כך שהאברך החרדי, כשהוא מגיע לעבודה, מלבד אי אלו גאונים שלא צריכים שום דבר באף מקום, עקומת גאוסט היא עקומה אוניברסלית בכל מקום בעולם היא קיימת.

יעקב לופו: הציבור החרדי דומה לציבור החילוני.

יעקב לופו: רובנו נמצאים באמצע.

יעקב לופו: כשמגיע בחור מהאמצע למכון לב או לתעשייה הוא בחור מאובחן.

יעקב לופו: הוא מאובחן במובן הזה שחסרים לו X Y שנים במתטיקה ואנגלית.

יעקב לופו: אנחנו רגילים, ואני שייך גם כן לחילוניים, בבתי הספר לאבחן תלמידים.

יעקב לופו: תלמיד מאובחן מקבל מייד סיוע, עזרה.

יעקב לופו: קבוצה מאובחנת צריכה לקבל העדפה מתקנת, והחרדים במובן הזה הם קבוצה מאובחנת ועל כן, אם ממשלת ישראל לא תיגש במדיניות של העדפה מתקנת לעניין הזה, אנחנו רבותי נגרד רק את השוליים של העניין, וזה יהיה אמנם דיון נחמד וכלום לא ייצא מהדברים הללו.

יעקב לופו: משנת 1996 בו החל אותו מיפנה, הייתי קורא לזה, וינקר, איתות, למה שקורה שם בפנים, סך הכל גמרו 4000 אנשים את המכונים למיניהם ורובן נשים.

יעקב לופו: אצל הגברים לא חל שום שינוי.

יעקב לופו: כיצד יוצרים את השינוי הזה.

יעקב לופו: אתן לכם דוגמא ספציפית.

יעקב לופו: בין אותה נקודת התחלה להכשרה מיקצועית שכולנו מדברים עליה, או במיפעל או במכון ובין המקום בו נמצא האברך, יש פער, אני קורא לזה נקודת האפס.

יעקב לופו: צריכים שנת מכינה.

יעקב לופו: מכינה עולה כסף.

יעקב לופו: כשאתה מדבר היום עם בחורים שרוצים לעשות הסבה, אז אני בעבר לא הבנתי את זה ולכן אמרתי בתחילת דברי שצריך לדבר חרדית, אמרו לי, בשביל להתחיל צריך להקים לנו כוילל.

יעקב לופו: אמרתי לעצמי, ריבונו של עולם, אתה מדבר על כך שהגיע הזמן אולי לעזוב את הכויללים וללכת ללמוד קורס ומקצוע, איך הוא רוצה לעזוב כוילל ושתקים לו כולל.

יעקב לופו: כוילל רבותי, זה לא דוקא מקום ששם לומדים תורה.

יעקב לופו: הוא ימשיך ללמוד תורה כי ככה זה וזו העדיפות שלו ואין להתערב בזה.

יעקב לופו: אבל צריך לתת לו מסגרת שהוא יוכל לאכול את המעט לחם שיש לו בזמן שהוא לומד מקצוע.

יעקב לופו: אני עובד היום בקרן בירושלים.

יעקב לופו: יזמתי, והקרן בירושלים הולכת לחפש כסף בחוץ לארץ על מנת להקים בירושלים, מכינות במתמטיקה ואנגלית ועברית כהלכתה לחרדים.

יעקב לופו: מה זה עברית כהלכתה?

יעקב לופו: לא שהם לא יודעים עברית, יש לשון ודקדוק, זו דיסיפלינה.

יעקב לופו: עכשיו, מדוע שהממשלה לא תעשה את זה?

יעקב לופו: למה הקרן צריכה לעשות את זה?

אראלה גולן: מדוע לא תשלח אותם כבר בתיכון ללמוד את זה?

יעקב לופו: אני לא רוצה להיכנס לעניינים של השקפה.

יעקב לופו: עיזבי את ההשקפה.

יעקב לופו: יש בעיה שצריך לטפל בה.

יעקב לופו: צריך לתת לציבור הזה את האפשרות להיכנס לפרנסה בדרכו שלו.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: רבותי, אין ספק שבשנים האחרונות קרו תהליכים בחברה החרדית.

יעקב מרגי: אנחנו עדים לכך עוד בתקופת שר העבודה והרווחה הרב אלי ישי, ריבוי הקורסים בהכשרה מקצועית, ואז כולם הרימו גבה.

יעקב מרגי: אבל אני חושב, כמו שאמרת, שזה באמת נוגע בשוליים.

יעקב מרגי: למרות שהעשייה היא ברוכה ואין לנו שום טענה לא למעסיקים שעשו את המיזמים האלה, ולא למיכללות שיוזמות כי הם נהנים והשני לא חסר ואנחנו מברכים על כל יוזמה.

יעקב מרגי: הנקודה היא כזאת.

יעקב מרגי: כל המדיניות הכלכלית היא אנטי קיצבאות.

יעקב מרגי: ושייצאו לעבודה.

יעקב מרגי: הממשלה הייתה צריכה במקביל, בד בבד, כשהיא עושה את זה, לתת את האפשרויות.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד, אני לא יכול כמחוקק לדרוש את הכל מהמעסיקים.

יעקב מרגי: כי גם הם רואים את העולם דרך התוצאה הסופית במאזן הסופי.

יעקב מרגי: יש גבול כמה הם יכולים להפריש לקטע הזה.

יעקב מרגי: נכון שזה נהנה וזה לא חסר אבל אני חושב שהגופים הממשלתיים, ודיבר על כך ד"ר לופו, אני חושב שזה יהיה קצת לא פופוליסטי מצידי לומר את זה, היו החלטות ממשלה לגבי העדה האתיופית.

יעקב מרגי: כדי לשלב אותם בחברה הישראלית, לתת אפילו העדפה מתקנת בגיוס עובדים.

יעקב מרגי: לא משנה שהממשלה שהחליטה לא קיימה את זה בעצמה.

יעקב מרגי: אבל היא החליטה.

יעקב מרגי: ואני חושב שאם הממשלה באה לדבר על הנושא הזה של פרנסה בכבוד באמת, בכוונות טהורות, וברצון לשלב את החרדים בנשיאת הנטל הכלכלי במדינה, היא צריכה לבוא עם נקיון כפיים ולתת את האפשרויות.

יעקב מרגי: הרי לא יתכן לדרוש מאברך כוילל כמו שאמר ד"ר לופו, הרי כולנו יודעים כמה עולה שנה אקדמית.

יעקב מרגי: במיוחד כשזה במיכללות וזה אינו מסופסד כמו באוניברסיטאות.

יעקב מרגי: כשאני רציתי ללמוד משפטים, לתרום להגעתי לכנסת, הייתי צריך לשלם 22,000 שקלים לשנה.

יעקב מרגי: את הטורו קולג' כולם מכירים.

יעקב מרגי: ש"ס נתנה דחיפה לנציגים שלה לקדם את המוסד.

יעקב מרגי: ואז כשגמרו את התואר הראשון, הגופים הממשלתיים שמפרסמים מיכרזים אמרו, רגע, הטורו קולג' זה לא תואר כל כך מתקדם.

יעקב מרגי: עכשיו כבר במיכללה בקריית אונו גומרים תואר ראשון ויש גם מחזורים שמסיימים שם תואר שני.

יעקב מרגי: יש לי חבר שאשתו אמרה, סליחה, למה שתלך ללמוד, הנה החבר שלנו השכן, השקיע שנה שלמה בלימודים, לא עבד, שילם על נסיעות והכל, והנה הוא מובטל עם תואר ראשון.

יעקב מרגי: פעם הוא היה מובטל בגלל שהוא חרדי, נושא אובייקטיבי, עכשיו הוא מובטל עם תואר ראשון.

יעקב מרגי: לכן, אין ספק שבלי עבודה מערכתית של גופי הממשלה והמעסיקים, לא יהיה פה שינוי מצב.

יעקב מרגי: טוב, מאחר והקפנו את הדוברים העיקריים, אתן את רשות הדיבור למי שרוצה להתייחס למה שנאמר כאן והצעות קונקרטיות יבורכו.

אליעזר רונן: שמי אליעזר רוזנפלד ואני נציג משרד המדע והטכנולוגיה.

אליעזר רונן: אני רוצה להדגיש קודם כל שמשרד המדע והטכנולוגיה הולך גם הוא להקים מרכזים עבור הנוער החרדי על מנת לסגור את הנושא של הפער הדיגיטלי שהזכיר איציק כהן:.

אליעזר רונן: אני רוצה בכל זאת גם להתייחס נקודתית לנושא.

אליעזר רונן: קודם כל אני מאד שמח שנמצאים גם כמה חברי כנסת חרדים, אני הייתי פה כמה וכמה פעמים בוועדות המדע ועל פי רוב לא נמצא נציג חרדי כדי לשמוע את הבעיות האלה.

אליעזר רונן: דבר שני, הזכירו את הנושא של העמדת תנאים לנשים חרדיות בזמן ההכשרה.

אליעזר רונן: לפי דעתי צריך להיות גם ליווי רבני בזמן העבודה עצמה, כיוון שלבחור או בחורה חרדית קשה מאד להשתלב במקומות עבודה בהם יש לו קשיים דתיים.

יעקב מרגי: בנקודות האלו נגענו.

יעקב מרגי: השאלה היא אם יש דברים נוספים שיכולים להאיר ולהעיר על מנת לקדם את הנושא.

אליעזר רונן: הנושא בו התחלתי של לעורר את ההתעניינות ולעורר את האפשרויות ולפתוח את העיניים לכיוונים השונים, צריך להתחיל בגיל יותר מוקדם מאשר בגיל של אברך, כאשר הוא נמצא במצב של מצוקה פיננסית וכספית ואז הוא מחפש מה לעשות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: קיפחנו את מר יעקב נוי.

יעקב מרגי: אני מבין שהוא יצא.

יעקב מרגי: מישהו נוסף רוצה להתייחס?

יובל פלג: שמי יובל פלג ואני פסיכולוג ואני רוצה להציג עוד נקודה אחת שלא דובר פה עליה והיא המשבר הפסיכולוגי העמוק שגבר חרדי עובר עם ההחלטה שלו לצאת לעולם העבודה.

יובל פלג: אני חושב שהנושא הזה כמעט ולא מטופל.

יובל פלג: כיועץ תעסוקתי לגברים חרדיים שעושים תהליך כזה, זו בהחלט נקודה שרציתי להאיר אותה פה בפני האנשים.

יעקב מרגי: תודה, הדובר הבא בבקשה.

בצלאל כהן: שמי בצלאל כהן ועד לפני מספר חודשים הייתי אברך כוילל.

בצלאל כהן: לפני כחצי שנה התחלתי לכתוב ניירות עמדה בעבור מכון פלורסהיימר והיום אני עובד במינהלת לקידום תעסוקה של התמ"ת והג'וינט.

בצלאל כהן: אני חושב שהנקודה שסיימת איתה של שיתוף פעולה היא הנקודה החשובה ביותר.

בצלאל כהן: למען קידום התעסוקות לציבור החרדי הכולל גברים ונשים פועלים מעט מאד אנשים וחשוב שאותם אנשים יעבדו בשיתוף פעולה מפני שיש כאן דברים רבים שצריך להתייחס אליהם.

בצלאל כהן: אם אנחנו מדברים על הנקודה שהעלה היועץ התעסוקתי ועל המשבר הפסיכולוגי, שבאמת חבל שלא הוזכר עד כה.

בצלאל כהן: עבור צעיר חרדי שחלום חייו, וכל החברים שלו וכל הסביבה שלו דיברו תמיד על לשבת באוהלה של תורה מדובר במשבר קשה מאד, לא קל.

יעקב מרגי: אני יכול רק לומר לך שהממשלה הנוכחית בשנתיים האחרונות הקלה על הקטע הפסיכולוגי, היא לא השאירה ברירות רבות.

בצלאל כהן: אני לא יודע אם זה מקל או מקשה.

בצלאל כהן: על כל פנים אני מתפלל בבית כנסת של אברכים, חי בקהילה של אברכים, אני גר פה בירושלים בשכונת רוממה, אני חי את הציבור.

בצלאל כהן: מה שאתה אומר אינו נכון.

בצלאל כהן: הציבור עדיין לא הפנים את המצב.

בצלאל כהן: אנשים חיים בעניות, לווים כספים.

בצלאל כהן: הפתרון התעסוקתי אצל רובם בכלל לא נמצא בטווח של הפתרונות האפשריים.

בצלאל כהן: שיתוף פעולה פנים חרדי עם גורמים חיצוניים הוא הכרחי.

בצלאל כהן: בתוך החברה החרדית חייבים להתעורר.

בצלאל כהן: עכשיו בתוקף העבודה שלי בתמ"ת ובג'וינט אני נחשף לכל מיני פעילויות בקבוצות אחרות לקידום תעסוקה.

בצלאל כהן: בכל פרוייקט ישנן עמותות חסד שהם כוח מניע של הפעילות הזו והם חייבים להרתם לעניין אבל הם חייבים גם את הגיבוי מבחוץ, את הגיבוי של רשויות מקומיות, של ממשלה ומשרדי ממשלה.

בצלאל כהן: בלי שיתוף פעולה של כל הגורמים לא יצא מזה כלום.

בצלאל כהן: לגבי הפעילות הפנים חרדית, אני שותף גם בעמותה שהוקמה לצורך זה.

בצלאל כהן: את החוברת שקיבלתם כאן הוציאה הקרן לחינוך ומעשה שהוקמה על ידי יצחק הורוויץ, אח של שי שישב פה קודם.

בצלאל כהן: לעת עתה הפעילות שנעשתה היא הוצאת מגזינים אינפורמטיבים על הכשרה מקצועית בעיקר, שחולקו בשמונים אלף בתי אב בציבור החרדי.

בצלאל כהן: וגם כינוס של פורום במכון מנדייל, הפורום התכנס פעמיים כדי ליצור את הדיאולוג, כפי שד"ר יעקב לופו אמר, צריך ללמוד לדבר חרדית.

בצלאל כהן: חשוב מאד ליצור את הדיאלוג אבל הפעילות הפנים חרדית עדיין צריכה עזרה רבה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יהיו כאלה שיעודדו את מה שביקשת ויש כאלה בחברה החרדית שלא.

יעקב מרגי: עדיין קיים ויכוח בחברה החרדית בעניין הזה.

בצלצל כהן: בעניין הזה עשיתי סבב אצל רבנים רבים.

בצלצל כהן: גיליתי שהדלת פתוחה.

בצלצל כהן: יש כאן עניין של גיבוי לא פומבי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הרב רביץ בבקשה.

אברהם רביץ: אני רוצה לתרום גם מהפעילות שלי בעבר בעיקר בנושאים האלה.

אברהם רביץ: כשאמר ד"ר יעקב לופו שאמרו לו, אם אתה רוצה לפעול בקרב הציבור הזה אז צריך לפתוח כוילל.

אברהם רביץ: חשבתי שהוא מתכוון באמת למה שכיוונו פעם.

אברהם רביץ: וזה מתקשר לאותו חוסר שיתוף פעולה שיש כיום בקרב הציבור החרדי, למרות העוני הרב והמצוקות.

אברהם רביץ: אם היה מישהו מרים את הכפפה ויוצר מצב חדש, שהוא לא דבר שהוא בלתי אפשרי.

אברהם רביץ: ראשית, במסגרת הלימודים, אני יודע שזה קיים במידה כזו או אחרת, שהלימודים הם רק לשעות או לימים מסויימים בשבוע, אבל זה החלק הקל יותר.

אברהם רביץ: לו היו מקימים בתוך מפעלים מצב שהאדם יוכל ללמוד ולשייך את עצמו גם נפשית, גם פיזית, גם רוחנית, עדיין בכוילל, שהוא יושב ולומד בתוך המסגרת הזאת, ומקדיש מחצית מזמנו לעבודה.

אברהם רביץ: אני מדבר על זמן העבודה כי בלימודים נעשו נסיונות כאלה וצלחו.

אברהם רביץ: פשוט מיפעל שמעסיק עובדים כאלה, אני יודע שזה קשה לו מאד, כי להיפך, הם רוצים מה שיותר שעות עבודה.

אברהם רביץ: אדם שרכש כבר ידע, הם בדרך כלל לא אוהבים להסתפק בשמונה שעות עבודה ביום.

אברהם רביץ: זה אחד המקצועות שאנשים עובדים הרבה יותר שעות מאשר בכל מקצוע אחר במדינה.

אברהם רביץ: אבל אני חושב שלחלקים מסויימים ורבים בציבור הזה זה יהיה פתרון מוצלח.

אברהם רביץ: אותו אברך כדי שיוכל גם אידיאולוגית וגם נפשית שלא להיתנתק מהזהות הפנימית שלו כבן תורה, ויוכל לעובד מספר שעות ביום, המיפעל יוכל לעבוד כל היום, אבל בתחלופה, אלה לפני הצהריים ואלה אחר הצהריים, עבורו זו תהיה תרומה חשובה מאד והדבר גם יכניס למעגל העבודה הרבה יותר אנשים מכפי שזה נעשה היום.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אמנם ציינת את זה שבמקומות הלימוד זה עובד, אני יכול לציין שבמכון לב באחת המסגרות לימוד יש שילוב של חצי יום בלימודי קודש, במסגרת כוילל ובחצי השני לומדים הנדסה.

יעקב מרגי: בבקשה הדובר הבא.

אורי אולמן: שלום צהריים טובים, שמי ד"ר אורי אולמן, אני מנהל חטיבת תאום אסטרטגי בעיריית ירושלים.

אורי אולמן: אני רק רוצה לומר שתי נקודות.

אורי אולמן: אם כי אני מניח שלכולם ברור מה העניין של ירושלים, של עיריית ירושלים בנושא, ותודה על ההזמנה.

אורי אולמן: שתי נקודות, אנחנו במקרה דווקא לפני כחודש החלטנו לבדוק מה מספר לומדי מדעי המחשב בירושלים.

אורי אולמן: כיוון שהנתונים שיש לנו הם נתונים שהיו ממכון ירושלים לשנת 2000 שאז דובר על קרוב ל 2700 לומדי מחשב בירושלים מכלל המיכללות.

יעקב מרגי: יש שני פרמטרים, יש את הר חוצבים ויש את הקהילה החרדית.

אורי אולמן: אני מדבר עכשיו על המיכללות בירושלים כי שמענו היום כמה נתונים.

אורי אולמן: ההערכה שלנו, על פי הנתונים שיש לנו היום היא שמדובר סך הכל על כחמישים אחוזים יותר מהמספר שנקבתי שלומדים היום בירושלים מדעי המחשב פרופר, כלומר לא גרפיקה של מחשבים.

אורי אולמן: זה דבר אחד שרציתי לומר.

אורי אולמן: הדבר השני, מתוך מה שאנחנו רואים, ודווקא קיבלתי לכך חיזוק פה היום, יש הרבה מאד נשים חרדיות וגם גברים שהגיעו מחוץ לארץ וניתן לנצל אותם כמשאב, לא במובן של ניצול אלא לצורך תעסוקה.

יעקב מרגי: אני מכיר מקרים של חברות מארצות הברית שמעדיפות אפילו להעסיק אותן פה וזה עולה להם יותר זול.

אורי אולמן: נכון, ואנחנו רוצים להכניס אותם, ולאו דווקא דוברי אנגלית.

אורי אולמן: יש גם דוברי צרפתית ושפות נוספות.

יעקב מרגי: דיברת על המספר הגבוה של לומדי מדעי המחשב בירושלים, השאלה היא כמה מהם ניקלטים בעבודה וזה עצם הדיון היום.

אורי אולמן: אין לי על זה נתונים מפורטים.

יעקב מרגי: אוקי, תודה.

יעקב מרגי: רצית להתייחס, בבקשה.

אבי קורנגוט: שמי אבי קורנגוט, אני כרגע מייעץ למכון לב.

אבי קורנגוט: בעבר לפני כשבע שנים הקמנו בית תוכנה עם מכון לב בשותפות עם הרשות לפיתוח ירושלים וחברה הולנדית.

אבי קורנגוט: החברה קיימת עד היום, רק עברה מירושלים לגבעת שמואל, אבל לא על זה אני רוצה לדבר.

אבי קורנגוט: אני רוצה לדבר עליכם כמחוקק, עליכם כמי שיכול לעזור לנושא הזה.

אבי קורנגוט: ואני מדבר על כסף.

אבי קורנגוט: יושבים פה חברי כנסת מהחברה החרדית.

אבי קורנגוט: הצמיחה היא בסדר, ניתן לדבר על הדברים, אבל לדעתי, למיטב ידיעתי, נכון להיום למשרד התמ"ת אין תקציב לעשות עוד קורסים.

אבי קורנגוט: זה בסדר, אפשר לחפש תעסוקה אבל תקציב להכשרות, התקציב עדיין לא מאושר, אני מקווה שאתם בודקים שבתקציב יהיה כסף להכשרות האלה.

אבי קורנגוט: אנחנו לא מדברים על סכומים גבוהים.

אבי קורנגוט: כשאנחנו מדברים על קורסים אנחנו מדברים על קורס בממוצע של חצי מליון שקלים.

אבי קורנגוט: זה מה שאנחנו מדברים לעשרים שלושים אנשים.

אבי קורנגוט: נכון לרגע זה, יושבים פה נציגי התמ"ת, אם הם ירצו לפתוח קורסים נוספים למיטב ידיעתי אין עוד תקציבים לנושא.

אבי קורנגוט: לכן מה שאני מציע הוא, אין בעיה היום למגזר החרדי לרצות לעבוד.

אבי קורנגוט: המגזר החרדי רוצה לעבוד מזה הרבה שנים.

אבי קורנגוט: גם המחקרים הציגו זאת וגם העובדות.

אבי קורנגוט: יש יותר בעיה למעסיקים היום להעסיק את המגזר החרדי.

אבי קורנגוט: יש בעיות פסיכולוגיות, חברה כמו NDS או חברת מטריקס שלקחו את העניין קדימה ומרימים את האתגר הזה יקבלו בהמשך את התוצאות הטובות, אבל חברות גדולות יותר או רב לאומיות אחרות שנמצאות במדינת ישראל, עבורן, לקחת קבוצה של אנשים חרדים, כי בודדים הם מוכנים, אבל לקחת קבוצה, לא בטוח שהחברות האלה מוכנות, חלקן השתמש פעם באיזשהו דיון במושג, יש להם מנטליות שונה.

אבי קורנגוט: את המחסום הזה צריך לשבור.

אבי קורנגוט: לכן, אם אתם כוועדה תוכלו לשבור שני דברים, את המחסום של החברות העיסקיות, ועמיר ציין ואחרים ציינו שיעסיקו את החרדים ולא יבהלו כי החרדים אינם מפחידים, והדבר השני זה לוודא שבתקציב המדינה אכן יהיה כסף וגם שר התמ"ת הנוכחי, בהיותו ראש עיריית ירושלים השקיע בנושא הזה כסף בשקט, באמצעות הרשות לפיתוח, וגם היום הוא מוכן להשקיע את הדבר הזה בתנאי שיהיה לו כסף בתקציב, אם לא יהיה לו לא יהיו שום קורסים.

יעקב מרגי: הרב גפני, אתה קודם הערת הערה, ופה אולי זה משתלב, מידיעה או בשאלה הערת, השנה יהיה שינוי בתקציב של התמ"ת בסכום הכסף המיועד לקורסים לציבור החרדי?

משה גפני: שבעה מליון לא עשרה.

משה גפני: הם הורידו.

יעקב מרגי: שמענו, יש פה אזעקת הרגעה.

משה גפני: אבל עד שאנחנו מסיימים את השאלה והתשובה, משרד האוצר קיצץ עוד.

יעקב מרגי: אתה יודע, מאשימים את ה 290 מליון של יהדות התורה, בגללם,

משה גפני: ה 290 מליון כבר תפוסים.

משה גפני: אנחנו העברנו אותם לפיתוח פרוייטק הלביא, אי אפשר כבר לקחת אותם.

יעקב מרגי: אוקי.

יעקב מרגי: עוד התייחסות?

יעקב מרגי: בבקשה.

יחזקאל רוזנבלום: שלום, שמי יחזקאל רוזנבלום, אני מנהל המינהל הקהילתי בוכרים גאולה שזה כולל את כל השכונות החרדיות של מרכז ירושלים והשכונות הוותיקות.

יחזקאל רוזנבלום: אני גם חבר הנהלת הקרן לחינוך ומעשה, שבעצם מנסה להיות איזשהו אירגון גג שיתאם בין כל הגופים, גם גופי הכשרה, גם גופי ההשכלה, גם גופים ממשלתיים וגם מעסיקים בתחום הזה של הכשרה מקצועית לחרדים.

יחזקאל רוזנבלום: מכל מה ששמעתי כאן אני רואה שתי קבוצות של פעילויות.

יחזקאל רוזנבלום: הפעילויות שמכשירות את האדם לסביבת העבודה והפעילות שמתייחסת ישירות למיומנות של העבודה.

יחזקאל רוזנבלום: דיברו על מתמטיקה, אנגלית ועברית, דיברו על גישה לטכנולוגיה, כל אלה זה סוגים של מיומנוית אישיות שמאפשרות לאדם להשיג יותר בקלות את היכולת להתמצא בסביבת העבודה.

יחזקאל רוזנבלום: יש את ההכשרה המקצועית או ההשכלה האקדמית שהם המכשירים הישירים יותר.

יעקב מרגי: בוא תאמר לנו במה אתם מתעסקים?

יחזקאל רוזנבלום: אנחנו מלווים את הפרוייקטים לכל האורך.

יחזקאל רוזנבלום: לכל האורך באמת כדי שהדברים ייעשו בצורה מתואמת.

יעקב מרגי: ויש דרישה לפעילות שלכם במינהלת, מצד האוכלוסייה החרדית?

יחזקאל רוזנבלום: מצד האוכלוסייה החרדית הדברים האלה הם בהתעוררות.

יחזקאל רוזנבלום: פתחנו עכשיו שלושה קורסים לנשים בתחומים שהם יותר מקצועיים של עבודת ידיים.

יחזקאל רוזנבלום: במסגרת הקרן אנחנו עובדים גם על הרחבת המקצועות שמיועדים לחרדים.

יחזקאל רוזנבלום: אבל כל זה, ומה שדיבר ד"ר לופו, בתשע השנים האחרונות הגענו בעצם אל היעד.

יחזקאל רוזנבלום: יש הכשרות, יש בוגרים עם השכלה אקדמית, אבל אם לא ימצאו להם מקומות עבודה, הדברים האלה יעצרו את הרכבת.

יחזקאל רוזנבלום: תהיה נסיגה אם לא ישיגו את היעד.

יחזקאל רוזנבלום: לצורך זה לדעתי, מעבר לכסף להכשרה מקצועית, חייבים לדאוג להקצאת סכומים גדולים מאד להשמה בצורה יצירתית ולא שבלונית.

דניאל פריימן: שמי דניאל פריימן.

דניאל פריימן: אני מוועדת הטכנולוגיה של לשכת עורכי הדין.

דניאל פריימן: רציתי יותר לשאול מאשר להעיר, דובר פה רק על הצד האחד של המטבע, על הצד של העובד כשכיר, ואני רוצה לדעת או לשאול, מה עם הצד היזמי, חברות הזנק חרדיות?

דניאל פריימן: אם היינו מגיעים למצב בו החברות, ההנהלה, הגרעין המייסד יהיה חרדי, דברים רבים מאלה שהוזכרו כאן בתור בעיות יפתרו מעצמם.

יעקב מרגי: אז אנחנו נכנסים לליבה של הויכוח האידיאולוגי בתוך החברה החרדית, האם צריך לעורר את זה או לתת למי שרוצה לזחול לתוך הפרוייקטים האלה?

דניאל פריימן: צריך להיות מודעים לכך שיש כספים.

דניאל פריימן: יש קרן למו"פ של משרד התמ"ת שמעודדת מחקרים, חברות שמקבלות מענקים.

דניאל פריימן: האם יש שם העדפה מתקנת לחברות הזנק שאולי אדם חרדי עומד בראשן או הגה את הרעיון או שיש קבוצה כזו.

יחזקאל רוזנבלום: חד משמעית לא.

יחזקאל רוזנבלום: אני שלחתי מייל ביום חמישי אל משרד המדע הטכנולוגיה שנותנים מילגות לסטודנטים ללימודי מדעים למיעוטים, לערבים, לנשים, לדרוזים, חרדים לא ראיתי שם.

עמיר בן צבי: רק לשאלתך, יש בישראל תחת משרד התמ"ת רשות לעסקים קטנים ובינוניים.

עמיר בן צבי: מט"י ירושלים שהוא גדול ומוצלח ומתמחה בחרדים.

עמיר בן צבי: דרך המט"י, ואני מתנצל שאין לי את המספרים, יש פיתוח עסקים בהיקפים גדולים מאוד.

עמיר בן צבי: זה נכון שבתחומים של IT ובתחומים של טכנולוגיה ההיקפים נמוכים יותר.

עמיר בן צבי: אבל זה מתוך העובדה הפשוטה שרוב האנשים לא מגיעים עם הרקע המתאים.

עמיר בן צבי: אנשים חרדים שיושבים בראש חברות טכנולוגיות, הם מעטים ורובם מגיעים מחוץ לארץ.

עמיר בן צבי: אבל פיתוח עסקים קטנים אינו נוגד תפיסות והוא בהחלט מתפתח בצורה בלתי רגילה.

עמיר בן צבי: רציתי להגיד רק שני דברים.

עמיר בן צבי: דבר ראשון, אני מחזיק את השינויים המוצעים בחוק לעידוד השקעות הון במסלול התעסוקה החדש שיוזמים משרד התמ"ת ומשרד האוצר, ובהצעת החוק הזאת אם יעבור התקציב של 2005 בממשלה, בפירוש יש כאן שימת דגש מרכזית על חרדים ועל עידוד תעסוקה של חרדים.

עמיר בן צבי: החוק קורא בעצם למעסיקים שיעסיקו יותר מ 25 עובדים חדשים, המדינה תספסד חלק מהשכר שלהם ומה שחשוב לי להגיד פה למחוקק זה דבר ראשון לדאוג שהחוק הזה יעבור.

עמיר בן צבי: דבר שני זה לדאוג שהוא לא יתקע בבירוקרטיה של חוקים מורכבים מהסוג הזה וזהו עניין קריטי.

עמיר בן צבי: דבר אחרון זה שאני קורא לוועדה, כדי שהפגישה היום לא תהיה לשווא, זה להמשיך להיפגש בעוד זמן מה.

יעקב מרגי: הייתי רוצה לשאול את זיו מנדל, האם ישנה חשיפה בעולם ההייטק לנושא שילוב החרדים?

יעקב מרגי: אתה יודע, ללשכת עורכי הדין יש את הביטאון שלהם, ללשכת רואי החשבון יש את שלהם, בתחום שלכם, האם קיימת חשיפה למיזם הזה שעשיתם עם הציבור החרדי?

זיו מנדל: תראה החשיפה זה כלים שאנחנו משתמשים, זה יחסי ציבור ובעיקר הרבה עבודת רגליים.

זיו מנדל: אני מסתובב.

יעקב מרגי: השאלה, מעסיקים אחרים, חברות אחרות בתחום ההייטק, נחשפו לפרוייקטים שלכם?

זיו מנדל: נחשפו כמה שאנחנו יכולים לחשוף.

זיו מנדל: בכנסים ובאירועים ובפגישות.

זיו מנדל: אנחנו לא מספיק מצליחים להגיע, אני חייב לציין, והייתי מאד שמח אם היו מצליחים לייצר לי קשרים ולהביא עסקים נוספים.

יעקב מרגי: כלומר שורש הבעיה היא עוד עסקים.

זיו מנדל: נכון.

זיו מנדל: אנחנו מנסים גם להתחיל לדבר עם ארצות הברית, עם כמה חברות תוכנה מאד גדולות.

זיו מנדל: אנחנו מנסים לייצר את הקשרים שם.

זיו מנדל: בכל זאת אנחנו חברה של אלפיים עובדים יש לנו את הקשרים ההיסטוריים, אנחנו מכירים טוב את השוק הישראלי וגם חלק מהשוק העולמי, אם הייתי יכול לתת פה קריאה, כל מי שיש לו פה יכולת לתת, אני אקח גם את האתגר.

זיו מנדל: אחרי שאנחנו נגיע לאלף נשים חרדיות אנחנו נקים גם מיזם, במידה והרבנים יאשרו, כי כרגע הרבנים לא אישרו לנו, שמבוסס על גברים חרדים בדיוק בתמהיל שאתה ציינת, כי זה נראה לי תמהיל מצויין.

זיו מנדל: ילמדו חלק מהיום וחלק מהיום יעבדו.

זיו מנדל: אפשר לעשות את זה.

זיו מנדל: זה לא איזה חלום שאי אפשר לממש אותו.

אברהם רביץ: לא הבנתי, הרבנים לא אישרו שיעבדו וילמדו חצי יום, ורק אישרו שיעבדו כל היום?

זיו מנדל: לא.

זיו מנדל: מה שהם אישרו לנו זה שרק נשים חרדיות יהיו במיזם וביקשו שלא נכניס גברים חרדים כי הם צריכים ללמוד, ואני מכבד את דבריהם.

אברהם רביץ: כן, אבל אני מתכוון לקחת כאלה שהיום לא לומדים בכלל ולעשות שהם ילמדו חצי יום, את זה הרבנים ירשו לך.

יעקב מרגי: מר רון בר יוסף נמצא?

יעקב מרגי: אמנם אתה ממונה על הסבת אקדמאים באגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת, אבל אתה הנציג היחיד שנשאר לנו מהתמ"ת כאן, אמנם אתה לא בתחום שאני רוצה לשאול אבל השאלה היא, מעבר להכשרה, שמענו מהג'וינט שהם ממשיכים ומנסים לשלב חרדים ולבצע השמה של אותם עובדים.

יעקב מרגי: יש במשרד התמ"ת איזה גוף או נישה שאכן מטפלת באותם עובדים?

יעקב מרגי: הרי כאן מושקע כסף של המדינה.

יעקב מרגי: לפעמים, אחד התיסכולים שהיה לי בדחיפת הקמת הקורסים להכשרה מקצועית, הייתי אומר להם, ריבונו של עולם, זה עוד פרוייטק שהכשרנו, הקמנו קורס, מכללה זו וזו הרוויחה, אירגנה קורס, מה הלאה?

יעקב מרגי: השאלה אם זה לא איבוד ממון המדינה לחינם?

יעקב מרגי: אתם מפעילים קשר עם המעסיקים?

יעקב מרגי: דוחפים לקראת השמה?

רון בר יוסף: יש שני נתיבים שאנחנו פועלים בהם.

רון בר יוסף: נתיב אחד זה שאנחנו מקבלים דרישה דרך שירות התעסוקה ושירות התעסוקה שהוא תאגיד ממשלתי על פי חוק במשרד התמ"ת לוקח על עצמו לטפל בתעסוקה בסיום ההכשרה.

רון בר יוסף: בחלק השני זה שאנחנו לא פותחים שום פעולה ושום קורס אם אין התחייבות חוזית מול מעסיק, שכשתיגמר ההכשרה הזו הוא יקלוט חלק מהאנשים.

רון בר יוסף: למשל, הפעולה שאנחנו עושים עם הג'וינט, עשרה מליון שקלים שהיו בשנה שעברה, רק שבעה וחצי מליון שקלים נועדו לתשומות של הכשרה, שניים וחצי מליון שקלים שהלכו לג'וינט שימשו בדיוק כדי שאנשי הג'וינט יעסקו בקשר שבין ההכשרה לתעסוקה ויממנו את שכרם של עובדי הג'וינט שעוסקים בנושא הזה של השמת אנשים בעבודה.

יעקב מרגי: תודה.

הרשל קליין: שמי הרשל קליין, אני רכז הכשרה מקצועית של ג'וינט ישראל, הותיק ביותר, שמונה שנים.

הרשל קליין: אני רוצה להתייחס דווקא לדברי חבר הכנסת הרב רביץ.

הרשל קליין: זה זמן רב שמנסים להקים פורום מעסיקים לשמה ולשמו בסגנון שהרב רביץ דיבר עליו.

הרשל קליין: ואם אכן הרב רביץ דיבר פה על כך, אני אבקש ממנו שירים את הכפפה בבמה הרבה יותר גבוהה ויעמוד הוא בראש אותו פורום מעסיקים כדי שאכן ניתן יהיה לעשות את זה לטובת התעסוקה.

אברהם רביץ: אבל אני לא מעסיק אני מועסק.

הרשל קליין: אנחנו מנסים זמן רב להקים פורום מעסיקים לציבור החרדי מתוך מעסיקים חרדים, חילוניים וכולם.

יעקב מרגי: אנחנו היינו די גלויים ודיברנו על כך בעדינות, יש בעיה במגזר החרדי בעידוד מלכתחילה, את הגברים לעזוב את ספסל הלימודים בישיבה לטובת תעסוקה.

יעקב מרגי: אמר לך הרב רביץ, לאלה שלא לומדים לא תהיה בעיה עם אישור הרבנים.

יעקב מרגי: מכון לב הרים את הכפפה הזו ויבורך על כך, עבור אותם בחורים שלא מצאו את עצמם על ספסל הלימודים התורניים.

הרשל קליין: ישנם שלושים אחוז של אברכים שלעולם לא יגיעו לאקדמיה וגם הם צריכים להתפרנס, והג'וינט בכל אופן, עד היום לא נגע באקדמיה כדי לתת אפשרות לאותם אברכים שאין להם מה לחפש בכויללים.

הרשל קליין: אנחנו לא מוציאים אף אחד מהכולל.

הרשל קליין: אנחנו עושים בוועדות הקבלה מיונים כאלו גדולים שמי שרוצה לעזוב את הכוילל גם לא תמיד יוכל לעזוב.

יעקב מרגי: אמרנו שמדברים חרדית, אלו ואלו דברי אלוקים חיים, לכולם אנחנו צריכים.

יעקב מרגי: לסיכום, יש מישהו שרוצה להתייחס, אם לא נעבור לסיכום.

יעקב מרגי: בבקשה, הרב גפני.

יעקב מרגי: משה גפני: אני חושב שהדיון הזה שהתקיים כאן היום הוא דיון מאוד חשוב ורציני.

יעקב מרגי: קודם כל אני רוצה להגיד לגבי חברת מטריקס.

יעקב מרגי: אני מודיע שמה שאמרתי לגבי השכר של הנשים החרדיות במודיעין עילית, לא שיש לי ידיעה בעניין הזה.

יעקב מרגי: ראש המועצה אגב לא בארץ, אבל קראתי את זה בעיתון שבמקום להעביר עבודות לסין מעבירים את זה ליישובים החרדים.

יעקב מרגי: עכשיו, אם זה לא נכון אז אני ממש שמח על כך כי העבודה שאתם עושים היא עבודה טובה.

יעקב מרגי: אבל אם בכל אופן זה נכון הרי שיש בזה דבר מאוד שלילי מכיוון שמשמעות העניין שאישה שאיננה חרדית ולא גרה ביישוב חרדי ועובדת באותה עבודה ומקבלת שכר הרבה יותר גבוה, יש כאן אפלייה ברורה.

אברהם רביץ: אולי בענייני עבודות אנחנו יכולים לעשות עסק עם הסינים.

אבי קורנגוט: הרב רביץ אתה יכול לעשות עסק עם החרדים כי הבעלים של חברת התוכנה הגדולה ביותר בארץ הוא יהודי חרדי מארצות הברית.

אבי קורנגוט: מוריס וולפסון, והוא מעביר עבודות להודו.

משה גפני: נכון, על כל פנים מה שאני רוצה לומר לגבי חברת מטריקס זה שמה שאמרתי שמעתי מהעיתון ואם הדברים אינם נכונים אז אני מאד שמח על העניין ואני מאוד מברך על הפרוייקט הזה.

משה גפני: מה שבטוח הוא זה שהציבור החרדי איננו נחות דרגה.

ליבי אפין: אני רק רוצה להוסיף.

ליבי אפין: ישנן נשים רבות מאוד שחוזרות לעבוד אצלנו בגלל שהסביבה אצלנו מתאימה לאישה חרדית.

ליבי אפין: גם מירושלים וגם מתל אביב וגם מבני ברק אני מצטערת לומר, חוזרות לעבוד אצלנו כי זה מתאים להם.

יעקב מרגי: בואו נחזור לדיון.

משה גפני: מה שאני מבקש לומר לגופו של עניין.

משה גפני: אמרתי שהדיון הזה הוא דיון מאד חשוב.

משה גפני: הבעיה שלנו כנציגי הציבור החרדי, וזה חוזר על עצמו כל הזמן.

משה גפני: יש פה נכונות עיסקית והכל היה יכול להעשות אחרת.

משה גפני: הבעיה שלנו שמייד מכניסים את זה לתחום האידיאולוגי.

משה גפני: כלומר, אתה יכול לשבת בוועדה כזאת, בוועדה מקצועית ופתאום נזרקת לך האמירה שצריך ללמוד את הליבה.

משה גפני: מייד.

משה גפני: לו הדיונים עם הציבור החרדי ועם נציגיו בכנסת היו דיונים מקצועיים היה לנו הרבה יותר קל.

משה גפני: זה ברור.

משה גפני: הציבור החרדי הוא ציבור גדול.

משה גפני: יש ציבור חרדי גדול ומשכיל.

משה גפני: אז אולי יש כאלה שלא מבינים מה הוא למד, אבל בסדר.

משה גפני: אנחנו יודעים שאדם שבוגר ישיבה ויוצא לעבודה, עם הכשרה אם הוא צריך אותה, ואם הוא לא צריך הכשרה, הוא ברמה שיכלית גבוהה.

משה גפני: הוא לא בא מכלום, הוא לא בא מאפס, בניגוד לכאלה שמתייחסים אל זה כך.

משה גפני: ואז, יש אצלנו את תופעת הגטואיזם.

משה גפני: ברגע שבא מישהו ונלחם נגד האידיאולוגיה שלנו, אנחנו מייד נעמדים כמו בחומות הגטו וזהו.

משה גפני: לא ניתן שום שינוי.

משה גפני: כלום לא ניתן לו לעשות.

משה גפני: לו הדיונים כאן היו מקצועיים, ולא נזרקים כל רגע אמירות לחלל האויר, הכל היה יותר קל.

משה גפני: ותדעו לכם, שהקשיים שיש לנו, ואתם יותר מאיתנו צריכים לומר את זה, שבכל פעם כשיש מלחמה אידיאולוגית זה גורם לציבור שלנו לסגת אחורנית.

משה גפני: אתם צריכים להתריע לא אנחנו.

משה גפני: כאשר מגיע הנושא של הליבה ומגיעים נושאים מהסוג הזה, אני מבקש מכם, תעזרו לנו בעניין הזה.

משה גפני: פשוט להתריע.

משה גפני: אתכם ישמעו.

משה גפני: אני מאד מברך על הדיון הזה.

משה גפני: יכול להיות שאנחנו נצטרך לצאת מהדיון הזה ולהגיד, אנחנו מתנגדים לכל מה שהיה פה.

משה גפני: למה?

משה גפני: כיוון שמישהו משינוי יגיד, אתם רואים, צריך ללמוד ליבה, ואז אנחנו נאלץ לסגת.

משה גפני: תאמין לי.

משה גפני: אנחנו כבר מכירים את העניין ואני מקווה שזה לא יקרה הפעם ואתם צד גדול בעניין.

משה גפני: דרך אגב, אני רוצה להגיד היות ואיש משרד האוצר כבר לא פה, זה לא כל כך יפה שאומר את זה אבל תדעו לכם שקיימת אפליה גדולה לגבי הציבור החרדי ונציגיו בכל החברות הממשלתיות.

משה גפני: הרב רביץ הגיש הצעה בעניין הזה.

משה גפני: אני רק יכול לספר לכם שהייתה אישה חרדית עם תארים, משכילה ברמה הכי גבוהה.

משה גפני: הייתה דירקטורית באחת החברות הכלכליות הגדולות בארץ.

משה גפני: מה יותר יפה מזה?

משה גפני: הנה, עידוד, גם נשים וגם מהמגזר החרדי.

משה גפני: הליכוד הגיע, השרים קיבלו את המשרות וסילקו אותה.

משה גפני: שר ושרה.

משה גפני: כולם יודעים שמבחינה מקצועית היא הייתה מעולה.

משה גפני: אבל לא ניגע בזה כעת.

אברהם רביץ: אני רק רוצה לתת עצה.

אברהם רביץ: ככל שהנושא הזה יהיה פחות מימסדי כן תצליחו יותר.

אברהם רביץ: החברה החרדית לא תוכל בעת הזאת, כמו שבארצות הברית בעצם כן יכולים, לומר שיש כמה שיטות חינוך ושיטות לימוד וכו'.

אברהם רביץ: ולומר שיש ישיבות ויש כויללים ויש הכשרה מקצועית אותה שורה של דברים.

אברהם רביץ: כדי להצליח כדאי לפעול רק באופן לא מימסדי, אחד אחד, לא קבוצות, כי זו באמת בעיה אינדיבידואלית.

אברהם רביץ: מבחינת הכלל כולו היינו רוצים שכולם יהיו שקועים בתורה כל ימי חייהם.

אברהם רביץ: זה הכלל הגדול.

אברהם רביץ: אבל המציאות היא הרי לא זאת.

אברהם רביץ: המציאות היא שיש כאלה שאינם יכולים.

אברהם רביץ: בואו ולא נעשה מזה מימסד, אלא, איך אתה זיו מנדל ממטריקס אמרת, אתה עובד עבודת רגליים, מחפש פה ושם, ואתם תמצאו.

אברהם רביץ: אבל, הבה ולא נעשה מזה דבר מימסדי.

אברהם רביץ: יש כמה אירגונים נפלאים שקמו, ואז בא להם משהו בראש והם התחילו לעשות הרבה שטוצים סביב זה והם נפלו, ואתם יודעים למי אני מתכוון.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני רוצה לקרוא את הודעת הסיכום של הדיון הזה של הוועדה.

יעקב מרגי: 1.

יעקב מרגי: הועדה קוראת לגופים הרלוונטים, משרדי הממשלה, גופי תעשייה, רשויות מקומיות, לסייע למגזר החרדי במציאת מקומות עבודה בתחום ההייטק.

יעקב מרגי: הם נתפסים כחיל חלוץ לקידום התעסוקה במגזר החרדי ואי הצלחתם עלולה לטרפד את כל הפעילות בתחום בעתיד.

יעקב מרגי: 2.

יעקב מרגי: כמו כן הוועדה ממליצה לשפר את ההכשרה המקצועית והאקדמית הניתנת לנשים החרדיות, מאחר והן הקבוצה שנוטה יותר להשתתף במעגל העבודה והן בעלות השכלה כללית רחבה יותר משיש לגברים.

יעקב מרגי: 3.

יעקב מרגי: יש להתאים את תוכניות ההכשרה המקצועית והאקדמית לדרישות השוק בכלל ולדרישות הקהילה החרדית בפרט.

יעקב מרגי: 4.

יעקב מרגי: מתן ייעוץ מקצועי לפני ההרשמה ללימודים וכן הקמת גוף הכוון תעסוקתי שיסייע במציאת עבודה בסיום תוכניות ההכשרה.

יעקב מרגי: 5.

יעקב מרגי: בניית תוכניות הכשרה במימון ממשלתי, שיקבל את המעבר מעולם הישיבות לשוק העבודה.

יעקב מרגי: כמו כן הקמת מסגרות תעסוקה ספציפיות למגזר החרדי על ידי הממשלה, סיוע ביזמות וכו'.

יעקב מרגי: אני מוסיף סעיף נוסף, הוועדה קוראת לממשלה לקבל החלטה לאפלייה מתקנת בקליטת החרדים בעבודה כפי שנעשה לגבי העדה האתיופית.

יעקב מרגי: אני מודה לכל מי שהשתתף בדיון, כמובן לאנשי המיכללות, נציגי המעסיקים, וירבו כמותכם.

יעקב מרגי: כמו שאמרנו, לא לנסות להפוך את זה באמת לנושא אידיאולוגי להביא את האברכים כי זה לא יקרה.

יעקב מרגי: זה יבוא בזליגה ובזחילה.

יעקב מרגי: לגבי הנשים, זה לגיטימי.

יעקב מרגי: במצב התעסוקתי היום במשק כשיש מפרנס יחיד בבית, והאישה רוצה ליטול את זה על עצמה במגזר החרדי, זה גם ברכה והצלחה ותבורכו על כך.

יעקב מרגי: תודה רבה.