ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 176, 2004-12-14 10:00

קולט אביטל: אני עוברת לנושא הבא שהוא מתקשר, שהוא כמעט המשך טבעי.

קולט אביטל: אני קודם כל רוצה להודות למכון ברוקדייל, ליהודית קינג על כך שהיא הציגה לנו את הנתונים שיש בהם בהחלט בשורה טובה ולכל מי שהשתתף, אבל כמובן שכאן אנחנו לא יכולים רק להגיד "מברוק" ולהיות מאושרים מכל אותן ההצלחות, למרות שהן לא תמיד נראות לעין, אנחנו רוצים לעסוק במה שנקרא החצי הכוס הריקה.

קולט אביטל: אנחנו קיבלנו כאן היום כיוונים מאוד ברורים לגבי מה סוג ההשקעות שדרושות כדי שבני הקהילה האתיופית יוכלו להשתלב יותר טוב, גם בשוק העבודה והתעסוקה וגם בחברה הישראלית ותחום התעסוקה לפחות לי, באופן אישי, נראה כקריטי, הוא תמיד נראה לי כך.

קולט אביטל: ולכן אני חושבת שההחלטה הראשונה היא באמת על הקמת אותו הצוות.

קולט אביטל: ואני הייתי מבקשת שאותו הצוות ישים על השולחן.

קולט אביטל: אל"ף, את הבעיות הקיימות.

קולט אביטל: בי"ת, באמת לבדוק איזה קורסים ניתנו, עד כמה היתה בהם תועלת, עד כמה האנשים באמת עברו את הקורסים.

קולט אביטל: וכמו שאמרה נגיסט שמו אותם במגירה וזה לא עזר.

קולט אביטל: ועד כמה צריך אולי להתאים את המשך ההכשרה המקצועית לצרכים שהולכים ומתפתחים בצורה אחרת.

קולט אביטל: אני רוצה להוסיף ולהמליץ בכל לשון של המלצה שתינתן שימת לב מיוחדת חוץ מעניין הגנים או הפתרון לילדים, לראות איזה סוג עידוד אפשר לתת לנשים לצאת להכשרות מקצועיות כדי להוציא אותן לשוק העבודה.

קולט אביטל: ואני רוצה לקבל מהתמ"ת, אנחנו שמענו כאן ואני מודה לנגיסט, אנחנו שמענו לפחות בידיה נתונים.

קולט אביטל: עכשיו אנחנו יודעים מה התקציב שעומד לרשותו של התמ"ת.

קולט אביטל: אבל אנחנו נרצה לשמוע ולקבל כאן תוך חודשיים מהיום, כיוון שאנחנו רוצים לתת לצוות לשבת יחד, אנחנו רוצים תוך חודשיים מהיום לקבל איזה שהיא תכנית עבודה ספציפית שכוללת את כל אותם הממדים עליהם אנחנו דיברנו.

קולט אביטל: הכשרה שיש בה קצת המשכיות, שיש בה שלביות, שיש בה ליווי, שיש בה גם מענה לנושא של המעסיקים.

קולט אביטל: אז אני מאוד אבקש וכמובן שבאותו השולחן אפשר לדון גם על אותם הדברים שלתמ"ת נראה שהם חסרים כדי שהם יוכלו לבצע את זה.

קולט אביטל: וכמובן הייתי מציעה שבצוות הזה אפשר יהיה לשתף גם את הג'וינט ואם אפשר גם את נציגי העמותות והביטוח הלאומי.

קולט אביטל: הביטוח הלאומי, לא רק צריך לעודד אות כולנו, האינטרס של כולנו והאינטרס של הביטוח הלאומי זה לא לשלם קצבאות.

קולט אביטל: כדי לא לשלם קצבאות, צריך לתת לאנשים את האפשרות לעבוד.

קולט אביטל: כדי לתת להם את האפשרות לעבוד, צריך לתת את ההכשרות.

קולט אביטל: וזה נראה לנו כדבר שכולם צריך להיות אינטרס.

קולט אביטל: אני אבקש מהמנכ"לית של הפרוייקט הלאומי האתיופי, נגיסט מנגשה להציג את הרקע של הפרוייקט.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שאנחנו פנינו לממשלה שיש פנייה שלנו למשרד הקליטה, שמשרד הקליטה פנה לאוצר לקבל הקצבה של שני מיליון לפרוייקט הזה.

קולט אביטל: ואם הממשלה תואיל בטובה לתת את ההשקעה המינימלית הזו - אז אנחנו גם יודעים שישנה אפשרות לקבל מקרנות ומגופים בחוץ-לארץ השקעה פי שלוש יותר גדולה.

קולט אביטל: כך שאנחנו בכל פרוייקט כזה רק יכולים לצאת נשכרים.

נגיסט מנגשה: תודה רבה.

נגיסט מנגשה: כפי ששמעתם ברקע, פרוייקט לאומי היום התחיל את עבודתו בתפקיד מצומצם ביותר.

נגיסט מנגשה: אני הולכת להציג את ההתמקדות של הפרוייקט, אני לא נכנסת להיסטוריה של הפרוייקט הלאומי.

נגיסט מנגשה: על מה שהוא היה אמור.

קולט אביטל: למען המאזינים בבית, איך זה קם, על-ידי מי זה מופעל?

נגיסט מנגשה: פרוייקט לאומי הוא החלטת ממשלה, שממשלת ישראל קיבלה החלטה ב2001- שעולי אתיופיה צריכים פרוייקט לאומי.

נגיסט מנגשה: פרוייקט שיוכל לטפל מגיל לידה עד גיל 35 למשך תשע שנים, בתקציב מפואר וגדול ביותר של כ660- מיליון דולר.

נגיסט מנגשה: 330 מיליון דולר מהתפוצות ו330- מיליון דולר מהממשלה.

נגיסט מנגשה: בינתיים קרו הרבה דברים, התקציב הזה נשאר על הנייר בלבד.

נגיסט מנגשה: מאז כניסתי לתפקיד מה שעשינו, ראינו שהכסף הזה הוא לא קיים, הפרוייקט לא יכול להיות מציאותי.

נגיסט מנגשה: לכן התמקדנו אחרי למידה רבה ופגישות עם משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה, משרדים שונים אחרים וכולל נציגות קהילת יוצאי אתיופיה, אנשים מקצועיים, גופים באמת רלוונטיים.

נגיסט מנגשה: רצינו ללמוד בדיוק מה היה.

נגיסט מנגשה: התחלנו לכתוב דוחות.

נגיסט מנגשה: אחד הדוחות שנמצא בטיוטא שזה דוח תעסוקה.

נגיסט מנגשה: גם נשלח את הטיוטא ליושבת-ראש.

נגיסט מנגשה: הדוח הנוסף הוא דוח חינוך שממצה את האזרחים של עולים מאתיופיה, איזה תכניות קיימות.

נגיסט מנגשה: ובנוסף לזה איזה בעיות ואיזה דרכים קיימות.

נגיסט מנגשה: לכן בעקבות הדוח הזה החלטנו להתמקד בתכנית בשם "space is schooling private and community permeate" שזהו סגנון הלימודים לתלמידים חלשים וגם כן בהעצמה של הקהילה.

נגיסט מנגשה: החלטה זאת התקבלה בוועד המנהל, במועצה, כולל המועצה בארצות-הברית.

נגיסט מנגשה: כמובן לפרוייקט הלאומי יש שני יושבי-ראש.

נגיסט מנגשה: יושב-ראש בארצות-הברית ויושב-ראש בארץ, מר ראובן מרחב והוא מתנצל הוא לא יכול היה להגיע, יש לו טיפול רפואי, עבר תאונה.

נגיסט מנגשה: אז לכן אני מייצגת את הפרוייקט.

נגיסט מנגשה: אחד, יש פה את נציגי הקהילה יוצאי אתיופיה, ארגונים שמלווים את הפרוייקט מאוד מקרוב.

נגיסט מנגשה: הם יכולים להשלים מה שאני לא אוכל להשלים.

נגיסט מנגשה: תרשו לי להציג את הנתונים קודם כל על הקהילה, במיוחד אני אתמקד בנושא החינוך.

נגיסט מנגשה: היום בישראל יש כ-93 אלף עולים מאתיופיה.

נגיסט מנגשה: מתוכם 55 אחוז בני-נוער וילדים מגיל לידה עד גיל 20.

נגיסט מנגשה: בגיל הרך בשנה יש כ-12,500.

נגיסט מנגשה: וכ-30 אלף תלמידים נמצאים במערכת חינוך, מתוכם 16 אלף בבתי-ספר יסודיים, ו-14 אלף בחטיבות ביניים ותיכון.

נגיסט מנגשה: אם אנחנו נסתכל על תמונת המצב בחינוך, כמו שאתם ראיתם, יש השפעה בותק, יש השפעה באמת בהשקעות שנעשות על-ידי משרדים וארגונים וולונטריים אחרים שהם גם כמו בתעסוקה יש עלייה.

קולט אביטל: את יכולה להגיד לנו כמה לומדים במערכת הממלכתית וכמה בממלכתי-דתי?

נגיסט מנגשה: עודי הוא המומחה כאן, אבל אם נדבר באחוזים כמו שאנחנו מדברים, יש כ-75 אחוז לומדים בממלכתי דתי ואחרים בבתי-הספר ממלכתיים.

עודי בהט: בחטיבות העליונות המספרים משתנים ל-60-40 בערך.

קולט אביטל: לטובת הממלכתי, לא הממלכתי-דתי?

עודי בהט: אבל זה עדיין 60-40.

קולט אביטל: ויש מענה לכל אותם המקצועות.

קולט אביטל: זאת אומרת, חיזוק במתמטיקה, אנגלית ומדעים?

נגיסט מנגשה: אם אנחנו נדבר על הישגים לימודיים, יש התפתחות די רצינית, יש השקעה.

נגיסט מנגשה: אבל בכל זאת כמו שאתם רואים, המסמכים שלי מבוססים: אל"ף, ממכון ברוקדייל, מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וגם ממשרד החינוך.

נגיסט מנגשה: זה מצביע 63 אחוז מבתי-הספר היסודיים ו74- אחוז חוץ מתלמידים בחטיבות ביניים הם מתחת לממוצע במתמטיקה, עברית ומדעים.

קולט אביטל: ולכן היתה שאלתי לעודי מה המענה במערכת החינוך עצמה קודם כל.

קולט אביטל: אם זאת הבעיה?

נגיסט מנגשה: אני עוד פעם מדגישה, יש עליה בהישגים לימודיים, במקבלי תעודת זכאות.

נגיסט מנגשה: אני יכולה לראות לפני כ-10 שנים הזכאים לתעודת בגרות היה 7 אחוז.

נגיסט מנגשה: עכשיו אפשר לראות באמת 42 אחוז לעומת 61 אחוז מכלל הישראלים-היהודים.

נגיסט מנגשה: ההשוואה שלי היא לא לכלל הישראלים, ההשוואה שלי הכלל-הישראלי-יהודית בלבד.

נגיסט מנגשה: אם אנחנו נסתכל - יש 42 אחוז מקבלי תעודת זכאות.

נגיסט מנגשה: אבל אם אנחנו נראה זכאות ברמה העומדת בדרישות קבלה מינימליות להשכלה גבוהה - רק 17 אחוז, לעומת 53 אחוז מכלל הישראלים-היהודים.

נגיסט מנגשה: אז אנחנו יכולים לבוא ולהגיד, יש לנו 42 אחוז זה מאוד מאוד רחוק להיכנס לאוניברסיטה, השכלה גבוהה זה לא אוניברסיטה.

נגיסט מנגשה: השכלה גבוהה יכולה להיות בהכשרה מקצועית שדורשת 12 לימוד ותעודת בגרות.

נגיסט מנגשה: נשירה בבתי-הספר.

נגיסט מנגשה: נתוני הנשירה הרשמיים של יוצאי אתיופיה זה 6.2 אחוז לעומת 4.5 מכלל האוכלוסייה.

נגיסט מנגשה: נשירה סמויה בקרב גילאי 14-17, נשירה סמויה זה 25 אחוז.

נגיסט מנגשה: נשירה סמויה עם נשירה, יכול להיות תלמיד מגיע פעם בשבוע, פעמיים בשבוע או יכולים להיות בכיתה או מסתובבים בתוך החצר.

נגיסט מנגשה: לכן זה גבוה מאוד.

נגיסט מנגשה: שילדים מגיעים לי"א וי"ב שליש מהתלמידים אינם נמצאים בבתי-הספר.

נגיסט מנגשה: י"א וי"ב לא חוק חינוך חובה, לכן גם הרשויות לא יכולות לעשות מעקב וגם אף אחד לא יודע איפה הנערים האלה נמצאים.

נגיסט מנגשה: יכול להיות שהם עובדים, יכול להיות שהם מסובכים עם החוק, יכול להיות הכל.

נגיסט מנגשה: אבל הנתונים מראים ומצביעים את זה.

נגיסט מנגשה: כשהסתכלנו איפה נקודות נשירה משמעותיות - לנשירה סמויה יש הרבה סיבות.

נגיסט מנגשה: הסיבה שיכולה להיות, תלמידים הם חלשים בלימודים, הם לא יכולים להיות ברמה של הכיתה.

נגיסט מנגשה: לכן מרביתם מעדיפים לא להיות שם.

נגיסט מנגשה: הנשירה יכולה להיות נשירה סמויה שהיא סיבה גם כן היא להרבה תלמידים מצביעים, גם המשרד לקליטת העליה מדווח וגם הדוח של מכון ברוקדייל להרבה תלמידים גם כן אין ציוד מתאים בבתי-הספר.

נגיסט מנגשה: יש חוסר בגלל המצב הכלכלי הקשה של המשפחות, תלמידים מגיעים בפחות ממה שנדרש בבית-ספר.

נגיסט מנגשה: לכן הם עוזבים את המערכת ומסתובבים.

קולט אביטל: ולכן התוצאה לאט לאט הולכת לכיוון עבריינות.

נגיסט מנגשה: נכון.

נגיסט מנגשה: לצערי הרב, אם אנחנו נסתכל על עבריינות נוער, כולכם יודעים המשטרה מדווחת על עלייה מתמדת של עבריינות נוער בקרב יוצאי אתיופיה.

נגיסט מנגשה: גם הגילאים של אלה שמבצעים את העבירה הם גילאים הרבה יותר קטנים מהמקובל.

נגיסט מנגשה: אפילו מדברים על זה שאחוז התיקים לנוער עולי אתיופיה בשלוש השנים האחרונות, הושלש.

נגיסט מנגשה: ונתונים של קטגוריות הפשע הם כמו שמסבירים, כמו שאתם רואים בנתונים.

נגיסט מנגשה: גניבות - כ-51.4 והמשטרה מנתחת מה גונבים?

נגיסט מנגשה: שהם במרביתם מזון וביגוד.

נגיסט מנגשה: אז המצב לא פשוט.

נגיסט מנגשה: אני לא רוצה להתעלם גם כן, יש בעיה של שימוש בסמים, אלכוהול.

נגיסט מנגשה: למרות שיש תכניות שונות, אבל הוא גבוה מאוד.

נגיסט מנגשה: בעקבות זאת הפרוייקט הלאומי החליט להתמקד בגילאים של חטיבות ביניים ותיכון.

נגיסט מנגשה: כשראינו את הנתונים וראינו גם כן איזה תכניות קיימות.

נגיסט מנגשה: ראינו תכניות רבות לגיל הרך, מגיל לידה עד כיתה א', יש היום תכנית פקט שהיא תכנית שמופעלת על-ידי הג'וינט שהיא תכנית.

נגיסט מנגשה: מרבית הכסף שלה מגיע מארצות-הברית, מהתורמים, גם משרדי הממשלה משתתפים, משרד החינוך, משרד לקליטת העליה.

נגיסט מנגשה: עולה עד עכשיו 14 מיליון דולר, השקעה רבה מאוד.

קולט אביטל: אז אני מבינה שהתכנית הזו היא רחבה במובן הזה שהיא כוללת ברובה גם את ההורים.

נגיסט מנגשה: נכון, היא פקט-קונספציה, בתוכה מכניסה כ26- תכניות.

נגיסט מנגשה: אין את המומחים שעוסקים בזה, אבל היא תכנית באמת הוליסטית, היא עובדת גם עם ההורים, היא עובדת עם המערכות שונות, היא עובדת גם כן עם הילדים בגירויים והתפתחויות.

נגיסט מנגשה: יש תכניות גם רבות שמוכנות על-ידי משרד החינוך, משרדים שונים, משרד לקליטה עלייה, כולל בבתי-הספר היסודיים.

נגיסט מנגשה: יש תכניות מקיפות, אני לא אומרת שזה מספיק, אבל באמת יחסית יש השקעה.

נגיסט מנגשה: אבל אם אנחנו נסתכל מחטיבות ביניים עד י"ב, ההשקעה היא מינימלית.

נגיסט מנגשה: ישבנו עם גופים שונים, בדקנו איפה צריך להשקיע.

נגיסט מנגשה: לכן הפרוייקט לקח על עצמו כהשקעה מחטיבות ביניים עד י"ב.

קולט אביטל: הכוונה היא שבעצם הפרוייקט צריך להשלים מה שמשרד החינוך ידו אינה משגת בגלל מגבלות תקציביות?

נגיסט מנגשה: גם.

קולט אביטל: אם אתם הגעתם למסקנה משותפת לגבי נקודות התורפה, אם אנחנו יודעים שאלה נקודות התורפה, אלה הסטטיסטיקות, אלה הגילאים שבהם ילדים נושרים, אלה פחות או יותר הסיבות שבגללן הילדים נושרים.

קולט אביטל: זאת אומרת, שאנחנו יודעים פחות או יותר איפה צריך להשקיע.

קולט אביטל: השאלה היא אם התשובה באה במסגרת משרד החינוך שיכול לתת תגבור בתחום הזה.

קולט אביטל: ומשרד הקליטה שצריך להוסיף שעות לילדים.

קולט אביטל: או אם אתם באים ואומרים, לא אנחנו, הפרוייקט הלאומי.

קולט אביטל: אני פשוט רוצה להבין דרך זה גם מה הנחיצות והחיוניות של הפרוייקט הזה.

עודי בהט: נקודת ההתחלה של העבודה המשותפת של כל הגופים והמשרדים שעוסקים בקליטה של יוצאי אתיופיה, היא בנקודת התחלה יחסית נמוכה לכל דבר ועניין.

עודי בהט: כדי להביא תלמידים בהקשר הזה להישגים, גם מבחינת ההיקף וגם מבחינת האיכות, גבוהים כפי שאנחנו מצפים מכל אחד ואחד, אנחנו זקוקים להרבה מאוד פעולות תוך כדי המסלול הזה.

עודי בהט: אנחנו פועלים ולא רק אנחנו, אבל באמת בסכומי עתק עם האוכלוסייה האתיופית החל מגיל אפס עד י"ב וגם האלה.

עודי בהט: אגב, חלק באמצעות מרכז ההיגוי עולי אתיופיה שהוא גם כן חלק מתקציב משרד החינוך.

עודי בהט: אם התקציב היה פי שניים, אז בוודאי אפשר היה לעשות הרבה יותר פעולות.

עודי בהט: אנחנו יחד עם הנהלת הפרוייקט הלאומי את חטיבות הביניים והחטיבות העליונות בשאיפה לשפר את איכות תעודת הבגרות.

קולט אביטל: וזה דברים שבהם אתם הולכים להשקיע משאבים נוספים?

עודי בהט: כשהפרוייקט הלאומי החליט לצמצם את הכנפיים ולטפל באופן ממוקד יותר בדברים ספציפיים יותר, שגם הגיל הרך הוא בעצם הוא חשוב, אולי אפילו קודם לכל.

עודי בהט: סוכם שהפרוייקט הלאומי בהמלצתנו ובשיתוף פעולה איתנו יעזור ביותר בכל מה שקשור לאותם תלמידים.

קולט אביטל: ולכן זאת שאלתי היתה, אי לכך כיוון שאנחנו יודעים בדיוק במה אנחנו רוצים להתמקד.

קולט אביטל: איזה סוג מענה אתם אחרי שכולכם הסכמתם שזה הנושא ועליו צריך להתמקד, מה המענה שאתם מתוך המערכת נותנים במסגרת התקציב של משרד החינוך.

עודי בהט: במסגרת התקציב של משרד החינוך אנחנו נותנים מענה לחלק גדול מהתלמידים.

עודי בהט: קודם כל במסגרת שיעורי העזר שלהם, אחר-כך באמצעות שיעורי עזר ספציפיים לקראת הבגרויות.

עודי בהט: אחר-כך באמצעות תכניות התערבות מערכתיות.

עודי בהט: למשל, פה נותנים חצי מיליון ש"ח לטובת הכשרה של תלמידים לקראת בחינות הבגרות מחוץ למסגרת הלימודים.

עודי בהט: באמצעות ברנקו וייס והחברה למתנס"ים, תוכניות אופק ואחרות.

עודי בהט: למשל, אנחנו נכנסים לתוכנית הזדמנות ראשונה ושניה באמצעות אגף שח"ר שהוא מטפל באוכלוסיות לשדרוג הזה.

עודי בהט: למשל, אנחנו מתקצבים פרוייקט לקראת קליטה בשכנות, שסטודנטים מאמצים ילדים יוצאי אתיופיה לגילאים של התיכון.

עודי בהט: כדי לקדם אותם גם בלימודים.

קולט אביטל: כמה אתם משקיעים בסך-הכל בדברים האלה, שהם פרוייקטים יפים, כמה אתם משקיעים על חטיבות הביניים לכיוון תעודת הבגרות, כל התכניות שעליהם דיברת ופירטת, פלוס-מינוס מתוך התקציב שלכם.

עודי בהט: אני אף פעם לא עשיתי את הפילוח לפי חטיבות הגיל בקרב יוצאי אתיופיה.

עודי בהט: אבל מדובר פה על בסך-הכל, זה קשה לי להגיד.

קולט אביטל: תן לי מספר כללי, את יודעת אולי נגיסט, היא תמיד יודעת.

עודי בהט: אני אגיד לך למה זה מסובך.

עודי בהט: שיעורי עזר - אם ניקח 12 אלף תלמידים כפול שנתיים - 24 אלף תלמידים, 24 אלף שעות, זה בערך 100 ומשהו מיליון ש"ח לדוגמה.

עודי בהט: זה רק שיעורי העזר.

קולט אביטל: אז אתה בא ואומר לי שהמינימום שאתם משקיעים כתוספת ייחודית לגילאים האלה, לפי דעתך.

עודי בהט: לא, אני אומר לעדה האתיופית.

עודי בהט: אל"ף, מעולם לא פילחתי את זה לפי - - -

קולט אביטל: יש אפשרות שתחזור אלי עם מספרים מדויקים.

קולט אביטל: אל"ף, רמת ההשקעות בגילאים האלה כדי לאפשר לילדים כשמגיעים כבר לדרגה הזאת ולרמה הזאת לא לנשור.

קולט אביטל: ובמקביל, מה לפי דעתכם היה דרוש עוד, מה חסר לכם.

קולט אביטל: אפשר לקבל את הנתון.

עודי בהט: כן.

קולט אביטל: את רוצה להשלים?

נגיסט מנגשה: אני רוצה להשלים למה שעודי אמר.

נגיסט מנגשה: אנחנו שלחנו באי-מייל את הדוח אלייך גם בעבר.

קולט אביטל: לא קיבלתי.

נגיסט מנגשה: מרבית הסיוע שניתנת לגילאים האלה, מאלה שעלו מ-1991, שעות עולים, שהם שעות עולים בעבר זה היה שעות באמת נכס, גם לאותם ילדים, גם לבית-הספר שיכול, חולם להשתמש בו.

נגיסט מנגשה: היום בגלל דוח שושני נושא של שעות עולים היום ממוקד ומתמקד אך ורק בבני בית-ספר בלבד ולא רק למספר ילדים ונפשות.

נגיסט מנגשה: 1.75 שעות לתלמיד בשבוע.

קולט אביטל: את אומרת שאתם ניפיתם את הצרכים.

קולט אביטל: אז חשוב לנו, אם אנחנו רוצים ללחוץ, לצאת לדרך, לתת סיוע, למצוא סיוע, ללחוץ על המערכות הרשמיות והבלתי רשמיות, נחוץ לנו לדעת בכל זאת כמה מושקע.

קולט אביטל: ומה הפער בין הביצועי לבין הרצוי.

קולט אביטל: זה דבר שכדאי לדעת אותו.

נגיסט מנגשה: לנו יש דוח מפורט, אנחנו נביא ליושבת-ראש.

קולט אביטל: יש לכם דוח מיוחד של מה דרוש מעל מה שקיים?

נגיסט מנגשה: לא, מה שקיים.

נגיסט מנגשה: היום מה שקיים בגילאים מגיל לידה עד גיל X, בית-ספר יסודי וחטיבות וביניים תיכון.

נגיסט מנגשה: מה שכיום יש לנו מיפוי תכניות ותקציב קיים בעזרתם של כולם.

קולט אביטל: יש לכם גם מיפוי של מה שדרוש להשלמה?

נגיסט מנגשה: אין לנו.

נגיסט מנגשה: את הדרוש להשלמה בשישה יישובים כן יש לנו, של מה שאנחנו עוסקים כרגע.

נגיסט מנגשה: הספייס קונספציה היא לא תכנית, יש בה שלושה אתגרים שהיא מתמודדת בהם.

נגיסט מנגשה: קונספציה הוליסטית יותר שעובדת עם ילדים, עובדת עם ההורים, היא עוסקת בהתאמת הקהילה בליווי והשתלמויות בהכשרה של ארגונים והתארגנויות וגם הורים.

נגיסט מנגשה: לצערי הרב הפרוייקט ירד מזה שהוא לא מטפל בתעסוקה.

נגיסט מנגשה: אני מקווה מאוד שיהיה אתגר משותף שלנו בעתיד.

נגיסט מנגשה: לכן אם אנחנו נסתכל האתגרים שלנו בהשכלה, התפקיד שלנו הוא העלאת הישגים לימודיים של התלמידים.

נגיסט מנגשה: היום כולנו יודעים, כולנו עדים, יש פערים בהישגים לימודיים של ילדי עולים מאתיופיה לתלמידים ותיקים חברים שלהם.

נגיסט מנגשה: לכן תפקידנו הוא לצמצם את הפער הזה.

נגיסט מנגשה: בנוסח לזה כדאי מעכשיו להילחם בתופעת הנשירה הזאת.

נגיסט מנגשה: אם ראיתם, 25 אחוז בגילאים האלה הם בנשירה סמויה, וכולל גם כן נשירה גלויה.

נגיסט מנגשה: בסך-הכל 93 אלף עולים מאתיופיה, מספר מאוד קטן ולא מדובר במיליונים, ולא ב-700-800 אלף אנשים.

נגיסט מנגשה: האתגר הנוסף שלנו הוא הגדלת מספר תלמידים מקבלי תעודת בגרות.

נגיסט מנגשה: אני מתכוונת לתעודת בגרות איכותית יותר שהיום אנחנו עומדים ב-17 אחוז לעומת 42.

נגיסט מנגשה: אם אנחנו נדבר לעומת 53 אחוז עם אוכלוסייה ותיקה.

קולט אביטל: אבל את הנתונים האלה כבר נתת.

נגיסט מנגשה: האתגרים החברתיים שכיום יש בין 1,000 לבין 1,800 תלמידים, נוער מנותק היום מסתובב.

נגיסט מנגשה: תפקידנו הוא פניה לנוער מנותק, לנוער במצבי סיכון ולהחזיר אותם למסגרת נורמטיבית.

נגיסט מנגשה: מציאת פתרונות לנוער בסיכון, עבריינות נוער, פשע וסמים ואלכוהול.

נגיסט מנגשה: חיזוק קשר בין ההורים לתלמידים.

נגיסט מנגשה: והמורשת, אתם יודעים תלמידים מזדהים היום עם פרו-אמריקאים בארצות-הברית ועם התרבות שלנו האתיופית, גם בלבוש, גם בביטוי פיזי וגם נפשי.

נגיסט מנגשה: האתגר הנוסף השלישי שיש לפרוייקט הלאומי, הוא העצמת הקהילה, פיתוח מנהיגות של הארגון והתארגנויות ברמה ארצית וברמה המקומית.

נגיסט מנגשה: הגברת מעורבות הורים בתהליך למידה וגם בליווי של אותם תלמידים.

נגיסט מנגשה: יש עקרונות מאוד מרכזיים.

נגיסט מנגשה: קודם כל, הטיפול באותם נערים, זה בהתאם לצרכים חינוכיים, נפשיים וכלכליים של אותם נערים.

נגיסט מנגשה: איתור ותמיכה בתלמידים בעלי פוטנציאל גבוה, מעורבות הורים גם בתלמידים חלשים.

נגיסט מנגשה: בעלי פוטנציאל גבוה שאנחנו משתמשים ב-pushing….. , שעמותת עתידים היא המושכת בשליש העליון והפרוייקט לאומי הוא דוחף מלמטה בשליש התחתון.

נגיסט מנגשה: פרוייקט לאומי מחויב בתוצאות, לכן יש הערכה שתהיה ותעשה.

נגיסט מנגשה: אני אגיד לכם איפה אנחנו עומדים, כמה תלמידים הם נמצאים במסגרת.

נגיסט מנגשה: אנחנו עובדים בשישה יישובים.

נגיסט מנגשה: באר-שבע, קרית-גת, קרית מלאכי, גם יש לנו חדרה, נתניה ולוד.

נגיסט מנגשה: עכשיו נכנסו גם לרחובות.

נגיסט מנגשה: מספר הילדים הוא 1,314 שאלה תלמידים חלשים שמקבלים סיוע.

הגופים: בסך הכל הפרוייקט התחיל ואני מאוד מאוד מקווה שנגיע להישגים גבוהים.

הגופים: לגבי כסף הממשלה, גבירתי היושבת-ראש היתה ישיבה אתמול במשרד האוצר עם גב' יעל אנדורן.

קולט אביטל: ואת יצאת משם מעודדת?

נגיסט מנגשה: אני חושבת שכן, יש התקדמות.

נגיסט מנגשה: אני מקווה מאוד, בום חמישי נקבל את המכתב הסופי שאנחנו נקבל את הכסף.

נגיסט מנגשה: ואני מודה לכם.

קולט אביטל: יש עוד שלושה דוברים.

קולט אביטל: כיוון שלוחצים לנו גם לסיים.

טל צ'יקול: הפרוייקט התחיל השנה?

קולט אביטל: התחיל.

קולט אביטל: את שמעת שיש 1,500 ילדים בפרוייקט, אז עכשיו זה כבר מתבצע.

נגיסט מנגשה: הפרוייקט לא יכול לפתור את כל הבעיות.

איאסו מולה: אני מאגודת הסטודנטים האתיופית.

איאסו מולה: לפי המצגת שהצגת, אין התייחסות לסטודנטים.

איאסו מולה: זאת אומרת, מה שהבנתי שאתם מתעסקים מגיל אפס עד גיל 35.

איאסו מולה: הסטודנטים, אני חושב שהוא מרכזי מאוד ואין יחס.

קולט אביטל: אתם עובדים עם מינהל הסטודנטים.

נגיסט מנגשה: אנחנו בשנה שניה עכשיו מחלקים מלגות לסטודנטים.

נגיסט מנגשה: הם כלולים בבניית קהילה.

נגיסט מנגשה: אני הזכרתי, הפרוייקט הלאומי מתמקד עכשיו מחטיבות ביניים עד י"ב.

נגיסט מנגשה: אבל לגבי סטודנטים, כבניית קהילה, גם עכשיו הולכים לחלק מלגה, יצא מכרז.

קריאה: אני פה רק רוצה להפנות שאלה, מה קורה לגבי המעורבות של ההורים, כי אנחנו מדברים על החינוך בכלל.

קולט אביטל: התשובה בדרך-כלל לנושא הזה היא במסגרת תכניות מהסוג שדיברנו עליהם של חוק פקט.

קולט אביטל: שיש בה השקעה גדולה, גם של משרד החינוך, גם של משרד הקליטה וגם של הג'וינט.

קולט אביטל: שם יש מעורבות, שם יש טיפול מה שנקרא "הוליסטי", מעורבות של הורים גם כן.

קולט אביטל: בישיבות קודמות שאנחנו הקדשנו לנושא הזה ושמענו גם סקירות של האוניברסיטה העברית, הגענו למסקנה שאין שום דרך לטפל בכל הבעיה של נשירה ובכל הבעיה של עבריינות נוער, בלי מעורבות של ההורים גם כן.

ארטה ירגה: אני יושב-ראש של מועצת על שכוללת בתוכה 45 ארגונים יוצאי אתיופיה.

ארטה ירגה: אנחנו מאוד מעריכים את הפעילות וגם את המטרה של הפרוייקט הלאומי.

ארטה ירגה: אבל אנחנו מתנגדים לנציגות שהיא מחזיקה רק 10 ארגונים.

קולט אביטל: אדוני, אני לא יכולה להיכנס לכל הבעיה שבין הארגונים עצמם.

קולט אביטל: זאת בעיה שכבר עלתה ולדעתי זה דבר שאתם חייבים כאנשים בוגרים לפתור ביניכם.

קולט אביטל: אני רוצה לסיים את הישיבה, כי זמננו תם.

קולט אביטל: אני מתנצלת בפני כולכם, זמננו תם.

קולט אביטל: גם השידור הזה עומד להסתיים ולכן אני חייבת, אני אדבר אתכם אחרי הישיבה.

קולט אביטל: אני רוצה קודם כל להודות לנגיסט ואני רוצה להודות על היום הטוב שסוף סוף קם על רגליו הפרוייקט האתיופי ואני רוצה לבקש לקבל גם מידע ופילוח ממשרד החינוך, גם מיפוי של הצרכים בנושא החינוך מנגיסט.

קולט אביטל: היתה פה הערה נכונה ואני רוצה לקבל התייחסות.

קולט אביטל: אני הבנתי שאתם מתרכזים כרגע באוכלוסייה עם עדיפות להביא אותם לבגרות.

קולט אביטל: יחד עם זאת, אני רוצה לבקש לקבל תשובות איך ובאיזה אמצעים תעבדו עם כל אותם הארגונים שעוסקים כבר בכל נושא עבריינות הנוער.

קולט אביטל: גם לזה צריך איזשהו טיפול הוליסטי.

קולט אביטל: ואנחנו הקדשנו לזה כמה ישיבות ולדעתי אתם חייבים אולי לפתח איזה שהיא תכנית על שכוללת את כולם.

קולט אביטל: כי יש הרבה ארגונים שעוסקים בזה.

קולט אביטל: והדבר השני, אני כן מבקשת לדעת את ההתייחסות שלכם לנושא הסטודנטים, לקבל את זה בפעם הבאה.

קולט אביטל: תודה רבה, הישיבה נעולה.