ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 175, 2004-12-14 09:00

קולט אביטל: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדיון היום בשני נושאים של עולי אתיופיה.

קולט אביטל: הנושא הראשון הוא כמובן תעסוקה, השתלבותם בשוק התעסוקה בארץ, מה נעשה עד כה, איזה נתונים יש.

קולט אביטל: ואנחנו נשמע סקירה של מכון ברוקדייל.

קולט אביטל: הנושא השני נוגע כמובן ומשלים אותו, זה הפרוייקט הלאומי האתיופי, נושא שהוא עדיין בחיתוליו, אבל הוא בכל זאת מלא תקווה.

קולט אביטל: למאזינים בבית, אני רוצה להזכיר שמאז שני המבצעים הגדולים, הדרמטיים שהביאו על כנפי נשרים את עולי אתיופיה לארץ, עלו עד עכשיו 95,000 איש ואישה וילדים.

קולט אביטל: חלק מהעלייה הזאת עברה מסלול מאוד מאוד קשה בצורה ממשית, אמיתית, לעבור דרך המדבר.

קולט אביטל: חלקם מתו במדבר בדרכם לארץ.

קולט אביטל: אנחנו היום נפגשים אחרי שכל-כך הרבה גלים וממשיכים להגיע.

קולט אביטל: עליות עולי אתיופיה הביאה לנו הרבה ברכות.

קולט אביטל: וחלק גדול מהעלייה הזאת היום משתלב יפה בתוך החברה הישראלית.

קולט אביטל: אבל אנחנו סבורים שיש שני נושאים שעומדים על סדר היום שחשובים במיוחד לכולנו, לעלייה הזאת במיוחד.

קולט אביטל: אחד מהם זה נושא התעסוקה.

קולט אביטל: ואנחנו צריכים לבחון כיצד הם השתלבו בנושא התעסוקה.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שכאשר הם מגיעים ארצה ואנחנו מדברים על הגלים האחרונים, אנחנו מדברים על הפלשמורה, הם מגיעים לארץ למרכזי קליטה.

קולט אביטל: במרכזי הקליטה הם נשארים בממוצע בין שנה וחצי לשנתיים.

קולט אביטל: מה שהם מקבלים במרכזי הקליטה, כיוון שמדובר בפלשמורה וכיוון שמדובר בסידורי גיור מחמירים, הם קורסים לעברית ויהדות וכאשר הקורסים האלה עוברים בהצלחה, הם יוצאים לחיים האזרחיים, המלאים.

קולט אביטל: זאת אומרת, הם מקבלים מענק משכנתא ממשרד הקליטה וממשרד השיכון.

קולט אביטל: ועוברים לערים שבהן הם אמורים להשתלב בקהילה ובשוק העבודה.

קולט אביטל: מכאן ואילך מדובר בתהליך שהוא קשה; מדובר בחלק מהאנשים שלא קיבלו הכשרה מקצועית בהיותם במרכזי הקליטה.

קולט אביטל: ולכן אנחנו רוצים לבחון איך הדבר הזה פועל ופעל על-פני כמה דורות.

קולט אביטל: דור, נקרא לזה המייסדים או האבות המייסדים, אלה שהגיעו ראשונים לארץ.

קולט אביטל: אני מוכרחה פה לציין שחלקם לא ידעו קרוא וכתוב וזה דבר שהכביד והקשה על השתלבותם בשוק העבודה.

קולט אביטל: הדור הבא, דור הילדים, אלה שגדלו והתחנכו בארץ.

קולט אביטל: שם יש לנו הצלחות מאוד מרשימות וגם על כך נשמע היום.

קולט אביטל: כך שהנטייה הטרנד ברורים לכולנו.

קולט אביטל: אבל בין זה לבין זה אנחנו גם רוצים לבחון מה עושים השלטונות כדי להקנות לאנשים האלה הכשרה מקצועית ואפשרות להשתלב בשוק העבודה, לא רק במקצועות הרגילים, דהיינו לא להפוך אותם לחוטבי עצים ושואבי מים, אלא לאפשר להם חיים מקצועיים שמביאים גם להתקדמות.

קולט אביטל: אני מבקשת להציג בפניכם את האנשים שנמצאים אתנו כאן.

קולט אביטל: חברת הכנסת מרינה סולודקין ויש לנו נציגים של הפרוייקט הלאומי האתיופי, יש לנו נציגים של ארגוני עולים, יש אתנו אנשי משרד הקליטה.

קולט אביטל: אני מקווה שאנשי משרד התמ"ת יגיעו.

קולט אביטל: ולפני שנעביר את רשות הדיבור לנציגת מכון ברוקדייל, אני אשאל את חברתי, חברת-הכנסת סולודקין אם היא רוצה להוסיף כמה מלים.

מרינה סולודקין: בשלב זה לא.

מרינה סולודקין: אני רוצה לשמוע את הסקר, להבין מה קורה.

קולט אביטל: או-קיי.

קולט אביטל: גב' יהודית קינג שעשתה את הסקר ותציג אותו לפנינו.

יהודית קינג: בוקר טוב.

יהודית קינג: אני אציג רק מעט נתונים וזה לא סקר שאנחנו עשינו, זה סקר כח-אדם.

יהודית קינג: הבסיס העיקרי הוא סקר כח-אדם שמתבצע בצורה שגרתית על-ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ואנחנו עיבדנו נתונים מתוכו, במיוחד על עולי אתיופיה לצורך הפגישה הזאת.

יהודית קינג: אבל כל עיבוד הנתונים האלה נעשה במסגרת עבודה שאנחנו עושים יחד עם משרד הקליטה בנושא של תעסוקת עולים בכלל.

יהודית קינג: אני מתנצלת לגבי אלה שיודעים, אני פושט רוצה להבהיר כמה מוצגים שיש לפעמים אנשים שקצת לא מדברים בדיוק את אותה שפה שפשוט נסכים על אותו דבר שאנחנו מדברים ואני מתנצלת בפני אלה שהמושגים מהירים להם.

יהודית קינג: כשאנחנו מדברים על שיעור מועסקים, לפחות בנתונים האלה, בהצגת הנתונים אנחנו מדברים על מספר העובדים חלקי סך הכל האוכלוסייה.

יהודית קינג: אם זה כל האוכלוסייה, אוכלוסייה בגילאים מסוימים.

יהודית קינג: כשאנחנו מדברים על שיעור המובטלים, זה לא אלה שלא עובדים, זה טעות שכיחה הרווחת בציבור, זה אלה שלא עובדים אבל מחפשים עבודה, חלקי אלה שעובדים פלוס אלה שמחפשים.

יהודית קינג: אלה שעובדים פלוס אלה שמחפשים, מוגדרים ככוח-העבודה.

יהודית קינג: עקרת בית שיושבת בבית ואיננה עובדת בשכר ואיננה מחפשת עבודה - היא איננה שייכת לכוח-עבודה.

יהודית קינג: היא מוצאת מהחישובים האלה.

יהודית קינג: עכשיו לא בכוח-עבודה, זה אלה שלא עובדים ולא מחפשים חלקי סך-הכל האוכלוסייה.

יהודית קינג: וכל האינדיקטורים האלה, לכל אחד יש חשיבות בפני עצמו.

יהודית קינג: אז רק שנדע.

יהודית קינג: מה שמאוד מאוד חשוב שאנחנו מדברים על עולי אתיופיה כיום, הגל הראשון הגיע כזכור בשנת 1984-1984, מבצע משה.

יהודית קינג: גם לפני כן כבר הגיעו, אבל לא בגלים, במספרים יותר קטנים.

יהודית קינג: זאת אומרת, אנחנו מדברים על חלק מהאנשים שנמצאים בארץ לפחות 20 שנה ואפילו יותר.

יהודית קינג: כיום מה שמעניין לציין שיש הטרוגניות מאוד רבה בקרב יוצאי אתיופיה.

יהודית קינג: יש שונות מאוד גדולה, זה לא מקשה אחת.

יהודית קינג: וכל התכניות שאומרות שרוצות לקדם את תעסוקת עולי אתיופיה, צריכות לקחת את זה בחשבון.

יהודית קינג: אנחנו לא מדברים על תכנית, רצפט אחד מצוין לכולם.

יהודית קינג: ובמה זה מתבטא?

יהודית קינג: תסתכלו רק בכמה דוגמאות בעניין הזה, אני מדברת על נתונים לגבי ותק והשכלה שזה שני משתנים חשובים שעוזרים לנו להסביר את קליטת בתעסוקה.

יהודית קינג: אם תסתכלו ב1995- או 1996, דרך אגב אנחנו לקחנו שנתיים, 1995 ו-1996 ו-2002 ו-2003 ביחד, שזה פרקטיקה לגיטימית, כיוון שאין מספיק תצפיות בסקר כוח-אדם משנה אחת כדי להגיע למספרים ממש מבוססים.

יהודית קינג: לכן מקובל לעשות את הדבר הזה, לוקחים ממוצע של השנתיים, אז היכולת שלנו מהמדגם של סקר כוח-אדם לאוכלוסייה היא יותר חזקה.

יהודית קינג: עכשיו אם תסתכלו ב-1995 - 55 אחוז היו עד שש שנים בארץ.

יהודית קינג: לעומת זאת ב-2002-2003 רק 14 אחוז הם כאלה ממש חדשים-חדשים.

יהודית קינג: זאת אומרת, זה הרכב הקהילה.

יהודית קינג: ולעומת זאת אם נסתכל ב-1995, רק שלושה אחוז היו מעל 15 שנה בארץ.

יהודית קינג: והיום למעלה משליש, 39 אחוז הם כבר יותר מ-15 שנה בארץ, הם כבר ממש ותיקים.

יהודית קינג: תחשבו על זה.

יהודית קינג: אני לא מציגה כאן נתונים, אבל יש לזה השלכות על כל מיני דברים.

יהודית קינג: על ידיעה בעברית, על התרגלות לחיים בארץ, על בכלל להסתדר.

יהודית קינג: עוד משתנה שהוא גם מאוד מרכזי, זה העניין הזה של השכלה.

יהודית קינג: אם תסתכלו ב-1995, 55 אחוז היו בעלי אפס שנות לימוד בכלל, לא בארץ, אפס שנות לימוד, זה אוכלוסייה שלא יודעת קרוא וכתוב.

יהודית קינג: משקלן באוכלוסייה של כלל עולי אתיופיה ב-2002-2003 ירד ל-40 אחוז.

יהודית קינג: ולעומת זאת, תסתכלו על אלה של 12 לימוד - השיעור גדל מ-11 אחוז ל- 19אחוז.

יהודית קינג: ועל 13 - יותר מאשר הכפיל את עצמו.

יהודית קינג: 13 פלוס שנות לימודים.

יהודית קינג: עכשיו יש לזה המון השלכות, כי 12 שנות לימוד ומעלה פותח בפנינו כבר כל מיני ערוצים של הכשרה מקצועית למקצועות יותר טובים, ובכלל.

יהודית קינג: עכשיו אני רוצה להציג שיעורי תעסוקה ואבטלה בקרב כל גילאי אתיופיה.

יהודית קינג: בכוונה לקחנו 22 עד 64.

יהודית קינג: אין טעם לקחת גיל 18, כי גיל 18 זה הרבה עוד בצבא, 22, הם גם חלקם לומדים.

יהודית קינג: אבל 22 עד 64.

יהודית קינג: נעשה השוואה, גברים לחוד ונשים לחוד.

יהודית קינג: אז תראו ששיעור התעסוקה של יוצאי אתיופיה בהשוואה לכלל האוכלוסייה היהודית הוא יותר נמוך.

יהודית קינג: אצל הגברים ההשוואה היא בין 53 אחוז ל-72 אחוז.

יהודית קינג: זאת אומרת, הבדל של כמעט 20 אחוז.

יהודית קינג: אצל הנשים ההבדל הוא עוד יותר גדול, זה מ-32 אחוז ל-67 אחוז.

יהודית קינג: זה בפירוש הבדל מאוד גדול.

יהודית קינג: עכשיו גם שיעורי האבטלה.

יהודית קינג: שיעורי האבטלה בקרב יוצאי אתיופיה בגילאי העבודה זה 20 אחוז לעומת 9 אחוז בלבד בקרב היהודים.

יהודית קינג: זאת אומרת, שיעורי אבטלה יותר גבוהים.

יהודית קינג: אבל גם מה שמעניין, האחוז הגדול שהוא מחוץ לכוח עבודה.

יהודית קינג: זאת אומרת, אנשים שאינם עובדים ואינם מחפשים עבודה בגילאי העבודה.

יהודית קינג: עכשיו מה שרואים אצל נשים כפי שאמרתי שיעורי תעסוקה הרבה יותר נמוכים, זה 32 אחוז לעומת 66 אחוז.

יהודית קינג: הרבה מאוד מהנשים יוצאת אתיופיה הן לא בכוח עבודה, 57 אחוז.

יהודית קינג: זאת אומרת, אם אתה רוצה לעשות שינוי, צריך קודם שבכלל יתחילו לחפש עבודה כדי לנסות לשים אותן בעבודה.

יהודית קינג: שיעור האבטלה בקרב נשים יוצאת אתיופיה, מעניין, הוא דווקא עלה.

יהודית קינג: עכשיו למה עלה שיעור האבטלה?

יהודית קינג: כי יותר נשים שקודם ישבו בבית, עכשיו רוצות לעבוד.

יהודית קינג: אז יש שלב של חיפוש עבודה.

יהודית קינג: ואז אופן זמני לפחות זה מגדיל את שיעור האבטלה.

יהודית קינג: מה שרציתי להראות את ההשפעה של הותק ולהראות קצת את הדפוסים השונים של נשים וגברים מבחינת ההשתלבות בתעסוקה.

יהודית קינג: תראו מה קורה מבחינת ותק, את העלייה אצל הגברים.

יהודית קינג: הגברים מתחילים גם די גבוה.

יהודית קינג: כי ברור שתפקידו של גבר זה לפרנס את המשפחה.

יהודית קינג: זאת אומרת, גברים מכל העולים נכנסים לכוח-עבודה ומשתתפים בתעסוקה יותר מהר מאשר נשים.

יהודית קינג: במספרים, בשיעור יותר גדול מאשר נשים.

יהודית קינג: ואם תסתכלו על הותיקים, אלה שנמצאים בארץ 16 פלוס שנים, 83 אחוז.

יהודית קינג: בעוד שהאחרון 80 אחוז זה כלל היהודים.

יהודית קינג: זאת אומרת, עולי אתיופיה הותיקים בארץ מועסקים הגברים, מועסקים בשיעור לא יותר קטן, טיפה יותר גדול מאשר כלל היהודים.

יהודית קינג: זאת אומרת, שמה אנחנו רואים עם העלייה בותק בפירוש יש שיפור.

יהודית קינג: גם אצל נשים יש שיפור עם הותק.

יהודית קינג: הנשים הותיקות ביותר 16 פלוס שנים, הן 53 אחוז, עדיין יש פער מאוד גדול לעומת הכלל הנשים היהודיות.

יהודית קינג: אבל מה שמעניין הוא הדפוס.

יהודית קינג: תראו את הגברים מתחילים די גבוה, ואחר-כך יש שיפור.

יהודית קינג: אצל הנשים השיפור הוא בעצם, הקפיצה היא אחרי 10 שנים.

יהודית קינג: יש לזה השלכות מבחינת העיתוי של תכניות התערבות.

יהודית קינג: זאת אומרת, אנחנו נורא נוטים לעשות תכניות התערבות לעזור לעולים, להשתלב בתעסוקה ובכל מיני דברים אחרים, די בשלבים הראשונים להיותם בארץ.

יהודית קינג: ולגבי נשים, וזה נמצא לגבי נשים עולות מברית-המועצות גם.

יהודית קינג: נשים לוקח להן יותר זמן.

יהודית קינג: כנראה נשים קודם דואגות לסדר את המשפחה ולסדר את הילדים בבית-הספר.

יהודית קינג: הם אינן פנויות גם מבחינה נפשית כנראה ומבחינה משפטית, לעשות את המאמצים כדי להשתלב.

יהודית קינג: אבל אחרי 10 שנים שזה כבר יותר מסודר, הן פתוחות.

יהודית קינג: ואז יכול להיות, לא שלא צריך לעשות מאמצים קודם, אבל לא צריך להפסיק אותם אחרי 10 שנים, אלא צריך להמשיך אותם כשהנשים יותר בשלות או יודעות יותר טובות, או יותר מעורות בארץ ואז לעשות תכניות של הכשרה מקצועית מסוגים שנים, שנדבר על זה בהמשך.

קולט אביטל: בכל זאת יש איזה סתירה, נדמה לי לפחות כך נראה לי בין השקף הקודם לבין השקף של האבטלה.

קולט אביטל: כי בשקף של האבטלה את אמרת, ששיעורי האבטלה יותר גדולים בקרב יוצאי אתיופיה אשר מכלל האוכלוסייה.

קולט אביטל: ופה את באה ואומרת ששיעור התעסוקה של הגברים יותר גבוה מאשר של כלל האוכלוסייה.

קולט אביטל: אז איך זה מתקשר.

יהודית קינג: אל"ף, לקחתי בכוונה להראות השפעת הותק על גילאי העבודה העיקריים.

יהודית קינג: הדפוס של יוצאי אתיופיה הוא כזה שמגיל 45 בעצם יש ירידה מאוד גדולה.

יהודית קינג: זאת אומרת, אם אני מתמקדת בגילאים צעירים, רציתי להראות את השפעת הותק בקבוצות עיקריות, בגילאים העיקריים של שוק העבודה.

יהודית קינג: יושבת-ראש הוועדה ביקשה ואין לי את זה כאן לצערי, התפלגות מקצועית של כלל העולים ואין שום בעיה, אני חוזרת למכון ואנחנו מעבירים את זה באי-מייל.

יהודית קינג: יש לנו את הנתונים, אני פשוט רציתי לקצר אז אולי פספסתי משהו אחד שכן היה חשוב.

יהודית קינג: אז כל הבקשות האלה ברצון רב, אנחנו נעשה את זה עוד היום.

יהודית קינג: מה שחשבתי זה להראות את האנשים, אני לא יודעת אם לקרוא לזה "דור שני".

יהודית קינג: החבר'ה הצעירים שהם במידה רבה עברו את הסוציליזציה במדינת ישראל, חלקם הגדול עברו, חלק גדול מהלימודים שלהם ושירות בצבא במסגרת ישראל.

יהודית קינג: ולראות את השינוי בהשכלה שלהם, ולראות את ההתקדמות.

יהודית קינג: כיוון שהשכלה זה בעצם הבסיס.

יהודית קינג: השכלה זה הדבר הכי חשוב שאחר-כך עוזר לאנשים מבחינת תעסוקה והשכלה כיום ובכל העולם המערבי, המפותח, זה 12 שנות לימודים ומעלה.

יהודית קינג: זאת אומרת, היום ההבדל הוא בין כאלה שיש להם 12 לימודים.

יהודית קינג: בארצות-הברית ההבדל מבחינת שכר הוא בעצם בין כאלה שיש להם לפחות השכלה של קולג' חלקית לעומת כל השאר.

יהודית קינג: בשכר ואינדיקציה לעבודות טובות.

יהודית קינג: זה אחד הקריטריונים שמשתמשים בהם לעבודות טובות.

יהודית קינג: תראו שכיום בקרב הצעירים כבר אין לנו גילאי 22-25 ותראו את ההבדל, בכוונה לקחתי 22-25 ולעומתם אלה שטיפה יותר מבוגרים בהם 26-30 ותראו כבר את ההבדל.

יהודית קינג: אפס שנות לימוד בקרב גילאי 22-25, אין אנשים שיש להם אפס שנות לימוד.

יהודית קינג: בקרב אלה שטיפה יותר מבוגרים, יש בכל זאת 7 אחוז.

יהודית קינג: תראו את ההבדל בכמה שנים כל מה שזה עושה.

יהודית קינג: לעומת זאת, 43 אחוז שזה כמו בכלל האוכלוסייה היהודית, יש להם 12 שנות לימוד שזה פותח.

יהודית קינג: זאת אומרת, 73 אחוז יש להם השכלה שהיא הבסיס לקבל אותם לתעסוקה טובה.

יהודית קינג: ותואר אקדמי, כי עדיין הם אנשים צעירים, אז לא כולם גמרו.

יהודית קינג: כאלה שיש להם כבר תואר אקדמי שסיימו - 5 אחוז יש להם תואר אקדמי ותעודת בגרות 41 אחוז.

יהודית קינג: אם תסתכלו על אלה שטיפה יותר מבוגרים, אז ל-14 אחוז יש תעודת בגרות.

יהודית קינג: תראו איזה הבדל של כמה שנים, זה כבר עושה את זה.

יהודית קינג: אבל זה אומר, אני חושב שאנחנו בכיוון הנכון.

יהודית קינג: וכך אני חושבת שהשותפים זה שני גורמים עיקריים.

יהודית קינג: זה מצד אחד בני העדה עצמם, עם מוטיבציה מאוד חזקה, עם רצון להתקבל, ועם רצון להשיג ועם השקעה שלהם.

יהודית קינג: והמערכת הממשלתית והחוץ-ממשלתית שמסייעת.

יהודית קינג: אם זה במלגות ואם בתנאים אחרים וכו' וחונכו בעזרה ובלימודים.

מרינה סולודקין: שאלתי, אני לא יודעת אם זה קשור, אבל נדמה שקשור לתעסוקת הנשים.

מרינה סולודקין: שיעור הילודה.

יהודית קינג: יש לנו את הנתונים, אין לי אותם כאן עלי.

יהודית קינג: שיעורי ילודה הצטמצם.

יהודית קינג: זאת אומרת, רואים כאלה שהן יותר ותיקות או כיום אם אנחנו משווים נתונים של 2002-2003 לעומת 1995 - יש פחות.

קולט אביטל: על פני כמה המדגם הזה נעשה כמדגם?

יהודית קינג: מה שכאן זה אחוזים כמובן.

יהודית קינג: אבל זה מתוך סקר כוח-אדם שזאת האינפורמציה לדעתי, הכי מדויקת במדינת ישראל, הכי אמינה.

יהודית קינג: וזה נתונים של 2002-2003.

יהודית קינג: בסקר כוח-אדם, בגלל זה אני מוגבלת מבחינת הנתונים שאני יכולה להציג, כי אין שם המון נתונים.

יהודית קינג: אבל הנתונים שמה הם נתונים טובים, אמיתיים, מדויקים.

יהודית קינג: והקובץ האחרון שיש להם, זה לא נתונים שפורסמו.

יהודית קינג: לנו יש את הקובץ ואנחנו עושים את העיבודים מתוך הקובץ.

יהודית קינג: ולכן אנחנו יכלנו לעבד מה שאנחנו רוצים, ואנחנו יכולים לקבל הזמנות נוספות ובקשות נוספות - אנחנו ברצון, במידת האפשר ונתונים שנמצאים בקובץ, אנחנו יכולים לעשות את זה.

יהודית קינג: וגם לגבי נשים את אותו דבר.

יהודית קינג: אז אצל נשים בכל זאת רואים, אתם זוכרים אצל הגברים לא היה אף אחד עם אפס שנות לימוד.

יהודית קינג: אצל הנשים עדיין 12 אחוז בכל זאת נשים.

יהודית קינג: מבחינת רמת ההשכלה שלהן, גם הנשים הצעירות, הן קצת אחרי הגברים.

יהודית קינג: מצבן פחות טוב.

יהודית קינג: למרות שגם שם רואים קידום.

יהודית קינג: אם אנחנו מסתכלים על אלה שיש להן 12 לימוד ומעלה, אז בכל זאת 58 אחוז, ה-27 ועוד 31, 58 אחוז יש להן 12 לימוד ומעלה.

יהודית קינג: זאת אומרת, יש בכלל על מה לדבר ובהחלט אפשר לקדם אותן.

יהודית קינג: נקודה שהיא חשובה וזה נתון שמעולם לא פורסם.

יהודית קינג: לגבי במה הם מועסקים.

יהודית קינג: בדקנו את זה לגבי החבר'ה הצעירים.

יהודית קינג: זאת אומרת, אותם אנשים שעשו את המאמץ, שהמערכת עשתה את המאמץ עבורם, האם הם אלה שיש להם תואר אקדמי או תואר על-תיכוני אחר.

יהודית קינג: תואר על-תיכוני אחר זה יכול להיות הוראה, (נגיד שאין B.A) הוראה, הנדסאים, אחיות.

יהודית קינג: זאת אומרת, תואר-על תיכוני ואלה שעובדים במה הם עובדים.

יהודית קינג: אל"ף, תשוו 69 אחוז מיוצאי אתיופיה בכל הגילאים, אבל זה בעיקר יהיו הצעירים, שיש להם תואר אקדמי או תואר על-תיכוני, 69 אחוז מהם עובדים.

יהודית קינג: בכלל היהודים - 70 אחוז.

יהודית קינג: זה ממש אותו דבר.

יהודית קינג: זאת אומרת, שיעור התעסוקה שלהם, אלה שעובדים, הוא ממש אותו דבר.

יהודית קינג: מבחינת התפלגות מקצועות.

יהודית קינג: השאלה המעניינת אותנו זה לא רק שיגיעו להשכלה - אלא שהם אכן יעבדו במקצועות שהולמים את רמת ההשכלה שלהם.

יהודית קינג: זה המטרה שלנו הסופית.

יהודית קינג: ואז מה שאנחנו רואים, כאן יש לנו עוד מה לשאוף.

יהודית קינג: 54 אחוז מתוך אלה שמועסקים, עובדים במקצועות אקדמיים, חופשיים וטכניים.

יהודית קינג: למה הכוונה -במקצועות האלה - זה עורכי-דין ו זה כלכלנים וזה עובדים סוציאליים, עובדים קהילתיים, מורים, הנדסאים.

יהודית קינג: זאת אומרת, למעלה מחצי כן עובדים במקצועות שהולמים את רמת השכלתם.

יהודית קינג: יחד עם זאת, זה פחות מאשר בכלל האוכלוסייה היהודית.

קולט אביטל: דרך אגב, זה נתון שהטלוויזיה הישראלית למשל לא בדיוק תשדר.

קולט אביטל: כי אם אנחנו ניקח את הדגם של מה שהבנו בשבוע שעבר.

מרינה סולודקין: אבל אנחנו יכולים לפרסם.

30095: יש לי שאלה.

30095: אם זה 54 אחוז הם עובדים במקצועות שהם למדו?

יהודית קינג: יש את הפירוט של איזה מקצועות בדיוק, אבל זה נורא נורא קטן.

יהודית קינג: אני אסביר לכם בקטגוריות.

יהודית קינג: הבעיה של להגדיר מה זה מקצוע.

יהודית קינג: זאת אומרת, מישהו שיש לו B.A. בגיאוגרפיה, מה המקצוע שלו.

יהודית קינג: האם הוא גיאוגרף, אתה מבין יש בעיה כאן

יהודית קינג: בדברים האלה להגדיר מה זה במקצוע.

קולט אביטל: זה אומר שמישהו שרכש השכלה, שוק העבודה פתוח בפניו גם בתחומים אחרים.

30095: יש כאלה שיש להם תואר שני ותואר ראשון, רואים אותם שהם עובדים כשומרים.

קולט אביטל: אברהם, זה קורה גם לכלל האוכלוסייה.

קולט אביטל: זה קרה גם לעולים חדשים שבאו מרוסיה שהיו רופאים ועבדו בעבודות ניקיון.

קולט אביטל: בשוק שאין בו מקומות עבודה.

קולט אביטל: אנחנו מדברים, אנחנו לא בבועה, אנחנו שוכחים שאנחנו עומדים במציאות שבה יש אבטלה, אין מקומות עבודה.

קולט אביטל: ולכן גם אנשים בעלי מקצועות אקדמיים לפעמים עובדים בעבודות שלא תואמות את הציפיות שלהם ושלנו.

יהודית קינג: זאת אומרת, יש עוד מה לשאוף.

יהודית קינג: אפשר להסתכל מצד אחד על חצי הכוס המלאה ולהגיד, חצי מהם עובדים במקצועות שהולמים את השכלתם.

יהודית קינג: יחד עם זאת, יש חצי שלא עובד במקצועות שהולמים את השכלתם.

יהודית קינג: וכאן אני חושבת שלאור החשיבות, זה מעבר לזה שאנחנו רוצים שגם הילדים שלנו יעבדו במקצועות ההולמים את השכלתם.

יהודית קינג: אני חושבת שהאנשים הצעירים, בני העדה האתיופית, יש להם תפקיד.

יהודית קינג: זאת אומרת, הם מודל תפקידי לעדה שלהם.

יהודית קינג: ולכן אני חושבת כחברה ישראלית צריכים לעשות יותר מה שעושים בשביל הילדים הפרטיים שלי, כדי שהם יעבדו במקצוע שהולם את השכלתם כדי באמת לתמרץ את העדה ולהראות ששווה להשקיע בהשכלה ושווה לעשות את כל המאמצים.

יהודית קינג: לסיום, אני רוצה להציע מספר כיוונים לשיפור הקליטה.

יהודית קינג: זה לא מבוסס על סקר כוח אדם.

יהודית קינג: זה מבוסס על כל מיני מחקרים שאנחנו עשינו במכון ברוקדייל ועל הרבה מאוד שיחות שלי עם אנשי שטח, שחלקם יושבים כאן, כדי לבחון כל מיני דברים שאני חשבתי האם זה ריאלי.

יהודית קינג: אל"ף, זה מתחבר למה שאמרתי בהתחלה, להטרוגניות של האוכלוסייה.

יהודית קינג: זאת אומרת, צריכים מסלולים דיפרנציאליים להשתלבות בתעסוקה, בהתחשב ברקע של העובדים.

יהודית קינג: מה שאני יכולה להגיד שיש הרבה מאוד מודלים כיום בשטח שפותחו למען עולי אתיופיה.

יהודית קינג: במידה רבה על-ידי גופים חוץ ממשלתיים, בחלקו הממשלה שותפה בחלקים מסוימים.

יהודית קינג: למשל, יושבת כאן ליאת כהן מ"בעצמי", שזה עמותה שאפשר לבקש ממנה לספר.

יהודית קינג: דני פינס מהג'וינט יושב כאן.

יהודית קינג: ישנו מודל של רשת שפותח על-ידי הג'וינט ובשיתוף ובתמיכה של שירות התעסוקה ומשרד הקליטה.

יהודית קינג: והמודלים האלה הם מודלים במידה רבה ברמה מקומית.

יהודית קינג: וזה מודלים קטנים יותר.

יהודית קינג: זאת אומרת, הם מאוד גמישים, הם משתפרים משנה לשנה.

יהודית קינג: הם יכולים לתת את תשומת הלב האישית לעולים ובכל זאת, מה שברוב המודלים כיום, ואני חושבת שזה מאוד נכון, הדגש הוא לא רק על הכשרה איזה שהיא, אלא השמה.

יהודית קינג: היום לא מדברים על הכשרה בלי השמה, במידת האפשר.

יהודית קינג: זאת אומרת, לפחות 50 אחוז או 70 אחוז שיושמו.

יהודית קינג: זה הקריטריון בעצם להצלחה של המודל.

יהודית קינג: גם כמובן גם משרד קליטה.

יהודית קינג: זאת אומרת, מה שמשרד הקליטה עשה את רשת המוקדים בשכונות, מוקדים לעולי אתיופיה בשכונות או ביישובים שבהם יש ריכוזים גדולים של עולי אתיופיה.

יהודית קינג: שבכל מוקד כזה יש רכז תעסוקה שהוא בקשר ישיר עם בני העדה, עם המעסיקים, עם שוק העבודה המקומי.

יהודית קינג: אבל הדגש הוא באמת על מסלולים שונים, על תכניות שונות.

יהודית קינג: שתיים, טיפול כוללני אישי והמשכי החל משלב ההכנה.

יהודית קינג: ודרך אגב, ההכנה לעבודה זה אפילו לא הכשרה מקצועית.

יהודית קינג: זה עוד לפני כן שלב קודם של הקניית הרגלי עבודה, של הגדרת לעזור לאנשים להגדיר מה הציפיות שלך, מה אתה היית רוצה לעבוד, בציפיות ריאליות.

יהודית קינג: איך מחפשים עבודה.

יהודית קינג: זאת אומרת, עוד לפני שאנחנו הולכים לעניין הזה של לימוד מקצוע ממש, כי לפעמים אנחנו לא כל-כך הולכים לעניין של לימוד המקצוע ממש.

יהודית קינג: ואולי לא צריך את זה אפילו, אבל אנחנו כן צריכים לעזור לאנשים להגדיר לעצמם.

יהודית קינג: המון פעמים זה נשים, אנחנו צריכים להתייחס וזה דבר שלפעמים נוטים ל שכוח וזה מסוכן לשכוח, אם אישה יוצאת לעבודה, מה זה עושה למאזן הכוחות בתוך המשפחה.

יהודית קינג: זאת אומרת, חלק גדול מההעצמה הזאת שהיא רעיון מאוד טוב ומבורך.

יהודית קינג: צריך לקחת בחשבון את המערכת המשפחתית ולכן כאן הטיפול הכוללני.

יהודית קינג: מה שאנחנו יודעים גם על טיפול כוללני שזה אחד הדברים הנחוצים במיוחד, זה כל העניין של סידורים לילדים.

יהודית קינג: כי אם נשים בכל העולם זקוקות לסידור ילדים.

יהודית קינג: אתה לא יכול להמריץ אישה ולטפל בה ולטפח אותה וללמד אותה מקצוע, כאשר אין לה סידורים לילדים ושיתאימו.

יהודית קינג: דרך אגב, הדבר הזה הוא נאמר לגבי כלל האוכלוסיות החלשות.

יהודית קינג: אין פה שום דבר ייחודי.

יהודית קינג: בנקודה הזאת אין שום דבר ייחודי לעולי-אתיופיה.

יהודית קינג: זה אוכלוסיות שקשה להן, שמתמודדות עם קשיים בשוק העבודה.

קולט אביטל: זה נושא שאנחנו גילינו אותו כבר בשנות ה20- וכך הוקם ארגון אמהות עובדות.

יהודית קינג: דבר נוסף שכאן אני רוצה להוסיף וזה דבר שכיום כל הגופים שעוסקים בהשמה או בטיפול בנושא של תעסוקה מודעים לו, זה החשיבות של הליווי במקום העבודה.

יהודית קינג: אם שמת את הבן-אדם בעבודה, אתה לא הולך הביתה ועבודתך נגמרה, אתה חייב ללוות אוכלוסיות, ושוב, אוכלוסיות חלשות בכל העולם כיום ללוות להמשיך לתמוך.

יהודית קינג: כיוון שאחת הבעיות של אוכלוסיות חלשות, מה שנקרא attention ההתמדה במקום העבודה.

יהודית קינג: אנשים כאלה שיותר קשה ואולי מתעצבים, מתאכזבים ואז הם נושרים ואז הם שוב חוזרים עם ניסיון של תסכול, התנסות מתסכלת שעלולה להעיב על מאמצים בעתיד.

יהודית קינג: דגש על השתלבות בתעסוקה מתחילת תהליך הקליטה - אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב.

יהודית קינג: אני לא אומרת מהיום שהם הגיעו לארץ אולי, יש שלבים מסוימים.

יהודית קינג: אבל לא לתת את המורטוריום לדחות את הכניסה, כי זה עושה לא טוב.

יהודית קינג: וזה העולים אמרו לנו בעצמם: "אנחנו באתיופיה עבדנו, אתיופיה היא לא מדינת רווחה, אף אחד לא טיפל בנו, אנחנו יודעים שאנחנו חייבים לעבוד".

יהודית קינג: אבל בישראל התרגלו לזה שיש מורטוריום ויש גמלאות ואז לא עבדו וזה חבל.

יהודית קינג: ואני אומרת על העניין הזה של אפילו בעבודה בלתי מקצועית ויש לי נתונים שבדקתי במחקר עונג שעשינו על נושא של תעסוקה, זה לא מדגם ארצי מייצג, זה בחיפה היה.

יהודית קינג: ובדקנו שביעות רצון של אנשים שעובדים עבודה בלתי מקצועית לעומת עבודה מקצועית.

יהודית קינג: היתה אותה רמה של שביעות רצון.

יהודית קינג: זאת אומרת, הם היו מרוצים.

יהודית קינג: ממה הם היו מרוצים?

יהודית קינג: הם היו מרוצים מזה שיש להם עבודה, מזה שיש להם לצאת מהבית; מזה שהם מפרנסים את המשפחה; מזה שמתייחסים אליה יפה במקום העבודה.

יהודית קינג: זאת אומרת, יש כל מיני בונוסים, יש מקומות שהיתה ארוחת צהרים במקום העבודה, אז היה חסכון כספי גם.

יהודית קינג: זאת אומרת, יש יתרונות לזה.

יהודית קינג: כל העניין של עברית - אנחנו יודעים שהעולים יושבים במרכזי קליטה וישבו באתרי קרוואנים ושנה ולמדנו עברית, ולא ידעו עברית.

יהודית קינג: באו לחיים האזרחיים אחר-כך ולא ידעו עברית.

יהודית קינג: ואנחנו במחקרים שלנו מצאנו שכאשר העולים כבר נמצאים ביישובי הקבע, הם מתחילים לעבוד, הילדים שלהם נמצאים בבתי-ספר.

יהודית קינג: אז הם מאוד רוצים ללמוד עברית.

יהודית קינג: כי העברית היא מאוד רלוונטית.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: בנושא של הכשרה מקצועית.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: הכשרה מקצועית היא בכל זאת חשובה מאוד.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: העולים במידה רבה לא עוברים את הסף של קריטריונים של קורסים של האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אז התאמה מסוימת נעשתה על-ידי משרד העבודה, בכך שיש מכינות טכנולוגיות.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אבל לחלק זה לא מספיק.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: לדעתי ולדעת הרבה אנשי שטח, הכשרה תוך כדי עבודה היא הפתרון.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: גם אם הם לא יקבלו את התעודה.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: תנו להם קודם להיכנס לעבודה, הם ירכשו את הניסיון, הם ילמדו מיומנויות עבודה, כישורי עבודה, הם ילמדו עברית.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אחר-כך הם יעשו גם את התעודה.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: והדבר כמעט אחרון זה העניין של שדרוג מועסקים.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: מי שנשאר בעבודה ובעבודה לא מקצועית, לא להשאיר אותו בעבודה לא מקצועית.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: כן לקדם אותו.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: כן לקדם אותו בקורסי ערב.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אנחנו בדקנו, אנשים שמועסקים בעבודה לא מקצועית אמרו לנו: "אנחנו מוכנים ללמוד בקורסים".

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אני לא אצטט אחוזים, שאלנו אותם, רצינו לראות כמה הם רציניים.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: "אתם מוכנים לשלם בשביל זה?".

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: חלק גדול אמרו: "כן, אנחנו מוכנים להשתתף במימון".

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: זאת א ומרת, ישנה חשיבות רבה לשדרוג של אנשים שמועסקים כדי לקדם אותם בעבודה.

ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: והדבר האחרון, מעסיקים אמרו לנו את זה, אנחנו גם חושבים, וגם מעסיקים אמרו: "חשוב להדריך מעסיקים איך לעבוד עם עולי אתיופיה".

קולט אביטל: אני מאוד מודה לך.

קולט אביטל: אני חושבת שהנתונים מאלפים ולכן מה שהייתי רוצים זה לבקש אולי ממר שמואל אדלר, ממשרד הקליטה.

קולט אביטל: אל"ף, להשלים אם יש לו.

קולט אביטל: אבל בי"ת, חשוב לנו הרבה יותר לדבר אולי על המסקנות של המחקר הזה מבחינת מה עושה משרד הקליטה, מה עושה משרד התמ"ת.

קולט אביטל: כדי באמת להביא לידי יישום של המחקר הזה.

שמואל אדלר: עד עכשיו בשנים האחרונות נזרקו נתונים לאוויר, הן מבחינת התרשמויות אישיות ומתוך מחקרים חלקיים.

שמואל אדלר: עכשיו שזו הפעם הראשונה שאנחנו מוציאים נתונים שנותנת תמונה אמיתית, נאמנה על מצב התעסוקה של עולי אתיופיה.

שמואל אדלר: כמובן בשנים 2002-2003.

שמואל אדלר: בגלל הסיבות שיהודית קינג הסבירה.

שמואל אדלר: הם נתונים מבוססים על סקרי כוח-אדם כשהם מוכרים כנתונים מהימנים ואמיתיים ביותר במדינה.

שמואל אדלר: ומוכרים גם על-ידי כל העולם, שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שלנו בין הטובים ביותר בעולם מבחינת הצגת נתונים.

שמואל אדלר: כפי שיהודית אמרה, הנתונים מצביעים שבאמת אנחנו בדרך הנכונה מבחינת הפעלת כל התכניות שקיימות היום.

שמואל אדלר: הן על-ידי משרד הקליטה ושיתוף משרדי הממשלה האחרים, עם הג'וינט ועם גופים מתנדבים אחרים.

שמואל אדלר: הדרך ארוכה, אנחנו צריכים להמשיך לקדם את התכניות הקיימות שהוכחו כמצליחות.

שמואל אדלר: וכמובן נפתח תכניות נוספות.

שמואל אדלר: בקשר לאחת השאלות שנשאלו פה בקשר לעבודה של אלה שמקבלים השכלה גבוהה.

שמואל אדלר: אני רוצה לבשר שאנחנו השלמנו איסוף נתונים בקשר לבוגרים עולי אתיופיה של מינהל הסטודנטים, בשלוש השנים האחרונות, ואנחנו בודקים לעומק באיזה מידה הם באמת עובדים במקצוע.

שמואל אדלר: איסוף הנתונים הושלם רק לפני שבוע.

שמואל אדלר: אנחנו מתחילים לדון בזה, ברגע שנעבד אותם ונכין את הדוח, אז כמובן נשמח מאוד גם להציג לוועדה וכמובן כל הציבור.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שיש לי שביעות רצון לראות את הנתונים האלה.

מרינה סולודקין: כי התמונה לפי הנתונים יותר טובה ממה שאנחנו מרגישים בשטח.

מרינה סולודקין: בגלל שאני קצת מכירה בעיות של הנוער העולה, בגלל שיש לי לובי למען הנוער העולה ויש שם נציגים של יוצאי אתיופיה.

מרינה סולודקין: דבר שני אני רוצה לומר, אני גם מכירה את הבעיות של האנשים עם השכלה שאין שביעות רצון מעבודתם.

מרינה סולודקין: אני קיבלתי כמה מכתבים ואני מבינה את זה שיש השכלה, אבל אין עבודה במקצוע.

מרינה סולודקין: דבר שלישי מה שאני לא מרוצה זה שיעור האבטלה בתוך הנשים בעיקר, שזה גבוה מאוד.

מרינה סולודקין: ואני חושבת שבתכניות הלאומיות מתייחסים לזה.

מרינה סולודקין: מה שאנחנו צריכים לדרוש זה גם שיעור אחוז מסוים של עובדי המדינה, כי אני יודעת לפי מה שאני רואה בקרב יוצאי ברית-המועצות יש מחסום, יש קיר.

קולט אביטל: את מדברת על השירות הציבורי?

מרינה סולודקין: בשירות הציבורי.

דב אוחיון: יש החלטת ממשלה עוד מ-1996.

קולט אביטל: זה שיש החלטת ממשלה אנחנו ממש יודעים ואנחנו גם זוכרים מי העביר אותה ב-1996.

קולט אביטל: הבעיה היא של מיישמים אותה.

קולט אביטל: רק להזכיר לכם איזה ממשלה היתה ב-1996, במחצית הראשונה של 1996.

קולט אביטל: פשוט חבל שיש המון החלטות ממשלה שלא מיושמות.

דב אוחיון: מה המסקנות?

דב אוחיון: הנתונים מאוד תואמים את הסיכום של הפעילות שלנו במוקדי קליטה, כאשר בתשעת המוקדים הקיימים אנחנו ניתחנו את הנתונים כמובן יחד עם מכון ברוקדייל.

דב אוחיון: והנושא של ההשמה ורכזי תעסוקה במוקדים, זה היה לפני שנתיים וחצי.

קולט אביטל: יש לכם סטטיסטיקות של אחוזי השמה?

קולט אביטל: כמה אנשים נקלטו למקצועות?

דב אוחיון: אני הוצאתי סיכום לפני שבועיים.

דב אוחיון: התקיים דיון במשרד הקליטה בעקבות הסיכום, הוחלט להכפיל את הפרוייקט הזה.

דב אוחיון: כלומר, אנחנו נכנסים לעוד 10 יישובים עם רכזי תעסוקה.

קולט אביטל: במקביל יש גם תקציבים נוספים להכשרה מקצועית?

דב אוחיון: כן.

קולט אביטל: זה הדבר הכי חשוב.

דב אוחיון: יהיו עוד 9 או 10 מוקדים נוספים, כאשר בכל מוקד יהיה רכז תעסוקה, בנוסף לפעילות האחרת.

דב אוחיון: ואני מעריך שאנחנו פה נכסה חלק גדול מאוד באוכלוסייה.

דב אוחיון: אז קודם כל הנושא הזה שיש פריסה ארצית של הרבה מאוד רכזי תעסוקה.

דב אוחיון: ובי"ת, מוקדי קליטה שישבו בשכונות.

דב אוחיון: אז זה אחת מהמסקנות כלומר אחד מהנושאים שהחלטנו לשים את הדגש של השמת העבודה.

דב אוחיון: אנחנו היום מיישמים את זה.

דב אוחיון: בכל התחומים האחרים כמובן שיש תקציבים נוספים של אגף התעסוקה שבהתאם לצרכים, בהתאם לדברים שמתעוררים בשטח, מתחברים למוקד.

דב אוחיון: אנחנו עובדים בשיטה שאומרת, הרכז תופר תפירה פרטנית ובהתאם לזה קובע גם איזה הכשרות מקצועיות יהיו.

דב אוחיון: עכשיו אנחנו לא לבד בשטח, אני חייב פה לציין, דני נמצא פה מהג'וינט, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא מתוך תכנית "אשת חיל" שהיא למעשה גם חלקית במימון של משרד הקליטה, אבל עיקר החשיבות היא פה שיתוף הפעולה.

דב אוחיון: ואני מאוד מקווה שנגביר את הפעילות ואת שיתוף הפעולה גם עם המשרדים האחרים, משרד התמ"ת, משרד העבודה.

קולט אביטל: אתם זקוקים לאיזה תיווך קטן?

דב אוחיון: אני אגיד לך את האמת, אני פעם סיפרתי לך שכשנכנסנו לאיזה שכונה, מצאנו קרוב ל-40 גופים שעובדים בו זמנית.

דב אוחיון: אז שום תיווך לא מזיק.

דב אוחיון: זה התכליתי לגבי לפחות החלק הזה.

קולט אביטל: דב, עוד שאלה כי היא חשובה לי לגבי המסקנות.

קולט אביטל: כשאתם מדברים על אנשים שלכם בשטח, על רכזי מוקדים כאלה וכולם בעצם דואגים לתעסוקה.

קולט אביטל: האם הם גם דואגים לכל אותם הדברים שעליהם דובר כאן.

קולט אביטל: למשל, הכנתם במקום העבודה, המשך הכשרה מקצועית.

קולט אביטל: ויש לכם גם סטטיסטיקות חוץ מהתעסוקה.

קולט אביטל: שוב פעם, אני מצטערת שאני חוזרת לזה, כמה מאותם אנשים המועסקים ניתנת להם הזדמנות ואפשרות תוך כדי עבודה, גם להמשיך לקבל הכשרות.

דב אוחיון: יש לנו את כל הנתונים, אני אעביר לך את זה.

דב אוחיון: כל מה שאת מבקשת נמצא בדוח שלנו.

דב אוחיון: כמה יצאו לקורסים וכמה גמרו וכמה השתלבו בנושא הזה.

דב אוחיון: וכמה הכשרות פנים מפעליות יש וכמה כיתות לימוד.

דוד יאסו: אולי משפט אחד.

דוד יאסו: הנתונים הם נתונים מאוד מאוד מעודדים.

דוד יאסו: וכפי שהציגה אותם יהודית, אנחנו מכירים כבר תקופה שתקופה די ארוכה באמת מביאים ונוגעים בנקודה האמיתית של מה שמתרחש כרגע.

דוד יאסו: אולי משפט אחד שדב אוחיון לא אמר, כל אלה שמסיימים, הסטודנטים, מה קורה אתם.

קולט אביטל: לא הסטודנטים.

קולט אביטל: אני מדברת גם על אנשים שמתחילים בעבודות שוטף ותוך כדי עבודה ניתנת להם ההזדמנות לקבל הכשרה מקצועית.

קולט אביטל: לא אקדמאים - אקדמאים זה סיפור נפרד.

דוד יאסו: התוכנית שיש לנו לגבי האנשים, בתכנית "אשת חיל" שהיום יש בה מעל ל500- נשים שמשתתפות ואנחנו רואים באמת שמגיעות עם הילדים שלהן, שאף פעם לא יצאו לשוק העבודה.

דוד יאסו: מגיעות עם הילדים, שמים להן שמרטף, לומדות ואחר-כך אלה שיוצאות לשוק העבודה.

קולט אביטל: דוד, כולנו יכולים לשבת פה מול הטלוויזיות ורק להתברך בהצלחות ושוב פעם לטפוח על השכם.

קולט אביטל: אותי מעניין, מ כיוון שיש פה מסקנות, כיוון שיש כיוונים שבאיזשהו מקום נותנים את התשובות גם לגבי היתר.

קולט אביטל: אותי מעניין אנשים של מועסקים, אותי מעניין אלה שעדיין לא יצאו לשוק העבודה.

קולט אביטל: אני פשוט מנסה להבין מה ההיערכות שלהם, מ ה המסקנות ממה שנאמר כאן.

קולט אביטל: אל תגיד לי כמה שנפלא היה, פה תגיד לי עכשיו מה אנחנו הולכים לעשות.

דוד יאסו: אז המסקנה שלנו מתוך המגזר הזה, כפי שהוא ציין, אל"ף, פתיחת המוקדים הנוספים.

קולט אביטל: שמעתי.

קולט אביטל: שאלתי על קורסים, שאלתי על הכשרות מקצועיות?

קולט אביטל: כמה קורסים יש עכשיו או שאתם מכינים?

דוד יאסו: יש.

קולט אביטל: כמה יש.

קולט אביטל: דובר פה על שני פרוייקטים שהם פרוייקטים נהדרים של גופים פרטיים או נקרא לזה, לא ממשלתיים, שהם מצומצמים.

קולט אביטל: אני מניחה שמדובר בצמצום בגלל שאין כספים.

קולט אביטל: הם מקומיים, עד כמה משרד הקליטה למשל מוכן לאמץ תכניות מהסוג הזה ולתת להם הקרבה יותר גדולה למקומות יותר רבים.

קולט אביטל: זאת השאלה.

דב אוחיון: ב-2004 מתוך הזיכרון סליחה, קרוב ל-1,100 עולים או יוצאי אתיופיה, אנחנו לא מבדילים, משתתפים בקורסים מקצועיים.

דב אוחיון: שנית, אני אומר לך שאני לא חושב שיש בעיה בתחום של ההכשרות המקצועיות.

דב אוחיון: ההפך, אני חושב שהיום יש מגמה הולכת וגדלה של העולים או יוצאי אתיופיה להגיד: "נמאס לי מהקורסים אני רוצה לצאת לעבודה, אני רוצה להביא פרנסה, אני רוצה להביא משכורת".

דב אוחיון: אל תשכחי שהממשלה הזאת גם עוד תרמה לעניין הזה על-ידי קיצוץ של מה שנקרא "תקציב העברה".

קולט אביטל: אתה מדבר "תרמה" בצורה לא בדיוק חיובית?

דב אוחיון: אני פשוט מציין עובדה.

קולט אביטל: קיצוצים זה לא תרומה.

דב אוחיון: מה שאני מנסה בעצם להגיד שיש היום, אנחנו מרגישים את זה במוקדים, יש היום יותר רצון לצאת לעבודה מאשר לצאת לקורסים.

דב אוחיון: וכשבן-אדם נמצא בעבודה, הוא מחפש את השדרוג המקצועי ופה צריכה להיות ההתערבות שלנו.

קולט אביטל: והם הולכים לזה?

דב אוחיון: ואז אנחנו הולכים על זה.

דב אוחיון: ואנחנו בוחנים קודם כל באיזה תחומים.

קולט אביטל: יש מספיק תקציבים לזה במשרד התמ"ת?

דב אוחיון: יש תקציבים לכך במשרד התמ"ת.

קולט אביטל: יש פה מישהו ממשרד התמ"ת?

דב אוחיון: אני חושב בתחומים של ההכשרות המקצועיות באמת, אני עד היום לא נתקלתי, אם מישהו רצה לצאת לאיזשהו קורס ולא מצאנו את הדרך.

דב אוחיון: אני יכול לתת פה שתיים-שלוש דוגמאות בתחום של הכשרה מקצועית לנושא של נהיגת אוטובוסים.

דב אוחיון: אין היום כמעט מי שרוצה לעשות את הקורס הזה ומה שנקרא לא יוצא, וגם מוצא עבודה.

דב אוחיון: בבדיקה שעשיתי עם חברת דן לפני שבועיים, הסתבר לי שקרוב ל80- נהגים מהמחזורים הקודמים נמצאים בעבודה, הם פשוט עובדים.

דב אוחיון: בתחום של נשים יש לנו יותר.

דב אוחיון: בתחום של מה שנקרא טיפול וסיוע לגיל הרך.

קולט אביטל: שאלה אחרונה.

קולט אביטל: האם יש לכם תכניות או האם אתם יושבים על המדוכה ומנסים לחשוב על תכניות של עידוד נשים לצאת לשוק העבודה.

קולט אביטל: מה אתם עושים כדי לעודד נשים לצאת לשוק העבודה.

קולט אביטל: במישרין, באמצעות התקשורת, מה נעשה?

דוד יאסו: יש לנו תכניות שאנחנו עושים את זה יחד עם גופים נוספים.

קולט אביטל: דוד, אני מבקשת ממך להיות יותר ספציפי.

קולט אביטל: אני מבקשת תשובות להכללות.

קולט אביטל: יש לכם תכניות מיוחדות בתחום הוצאת נשים לשוק העבודה, כן או לא?

דב אוחיון: אחת מהבעיות שצוינו בדוח הזה זה הבעיה של הילדים.

דב אוחיון: כלומר, כל הצורך לבנות מערכת שאומרת, "אני שומר על הילדים בזמן שהנשים…".

דב אוחיון: אני יודע שמתארגנת קבוצה שיוצאת, ויש בעיה של הילדים הקטנים, המוקד מציג תכנית שאומרת בתקופת שהנשים נמצאות בקורס, אנחנו שומרים על הילדים ואנחנו מאפשרים את זה.

דב אוחיון: ואני אומר לך, זה מאוד חריג אבל אנחנו מאשרים את זה.

קולט אביטל: ואתה אומר לי שזה לפי דעתכם גורם עיקרי שהוא תמריץ לנשים לצאת לעבודה?

דב אוחיון: בפירוש.

דב אוחיון: הבעיה היא אמיתית, כלומר היא לאו לעולי-אתיופיה.

דב אוחיון: מי שרוצה לצאת ללמוד או כל דבר, לא יכול לעשות קודם אלא במסגרת שמירה על הילדים.

קולט אביטל: אני מבינה שיש פה נציגים של העמותות, הייתי מבקשת לשמוע.

ליאת כהן: אני מנכ"ל עמותת "בעצמי".

ליאת כהן: עמותת "בעצמי" זאת עמותה שמפעילה תכניות תעסוקה חדשניות ואפקטיביות לאוכלוסיות חלשות.

ליאת כהן: רובם עולים מאתיופיה, בוכרה, קווקז וגם דרום אמריקה.

קולט אביטל: איפה את ממוקמים?

ליאת כהן: המשרדים שלנו בתל-אביב ואנחנו עובדים גם בכל הארץ.

קולט אביטל: את אומרת שיש לכם נציגים ואתם פרוסים על-פני כל הארץ?

ליאת כהן: יש לנו מנחים פרי-לנסרים בכל הארץ.

ליאת כהן: אנחנו עובדים עם גופים עסקיים בכל הארץ, עם גופים חברתיים, הרבה עם משרד הקליטה, כל מוקדי הקליטה, אנחנו בקשר טוב אתם מקומית בכל מקום, שירות התעסוקה.

ליאת כהן: מרבית הקורסים של התמ"ת להכשרה מקצועית לא מיועדים לעולי אתיופיה, מינימום 8 שנות לימוד, 10 שנות לימוד.

ליאת כהן: ההכשרות המקצועיות היחידות שהם מקבלים זה לטפל בקשישים והכשרות כאלה.

ליאת כהן: שאני לא אומרת שאולי הן לא מכובדות, אבל הן לא מקדמות.

ליאת כהן: כל הניסיונות שלנו לבדוק שינוי של הדברים האלה, שינוי של התקנות, נתקלות באטימות.

ליאת כהן: תכניות התעסוקה שלנו הן ארוכות יותר.

ליאת כהן: אהבתי את מה שיהודית הציגה, אנחנו עובדים אתם על הכנה לשוק העבודה, על שינוי עמדות.

ליאת כהן: על לגרום לאנשים להגיד: "זה מה שאנחנו רוצים לעשות, פה היכולות שלנו, פה הכישורים שלנו.

ליאת כהן: וההתאמה לצרכים כמובן בשטח, בואו תעזרו לנו".

קולט אביטל: אתם פניתם למשרד הקליטה או למשרד התמ"ת עם הצעות קונקרטיות לסוג הכשרות ולא קיבלתם?

ליאת כהן: עם משרד הקליטה יותר קל לנו, עם משרד התמ"ת פשוט לא מדברים אתנו.

ליאת כהן: אנחנו מתקשרים, אנחנו שקופים לגמרי.

ליאת כהן: אחד הדברים שאנחנו מנסים לעשות, התכניות שלנו הן ארוכות יותר, הן של 90 שעות.

ליאת כהן: בעיקר לעולים חדשים במרכזי הקליטה.

קולט אביטל: מי מייצג את משרד התעסוקה, את משרד התמ"ת?

אללי אדמסו: אני מייצג את שירות התעסוקה.

ליאת כהן: התכניות שלנו הן ארוכות יותר, אנחנו עובדים הרבה עם מרכזי קליטה.

ליאת כהן: כשאחד הדברים שאנחנו אומרים, זה שתקופת המורטוריום ארוכה של שנה וחצי, הם מקבלים הבטחת הכנסה ואבטלה והיא ארוכה ולא נכונה.

קולט אביטל: איך מגיעים אנשים אליכם?

ליאת כהן: המון דרך הסוכנות היהודית, המון דרך הג'וינט, רשויות מקומיות, רווחה.

קולט אביטל: מה מקורות המימון שלכם?

ליאת כהן: בעיקר ממקורות חיצוניים, של כספי פדרציות, תרומות.

ליאת כהן: אמרנו למשרד התמ"ת, "אנחנו לא רוצים כסף".

ליאת כהן: אני מציינת גם את הדברים הטובים, כי עם משרד הקליטה ומשרד הרווחה, אנחנו במערכות יחסים טובות, אז עליהם אני לא מדברת.

ליאת כהן: ביקשנו עכשיו מהתמ"ת, יש לנו כסף לתכניות, אנחנו באים עם הכסף לתכניות שלנו.

ליאת כהן: כל מה שאנחנו צריכים את המעטפת, את הוצאות נסיעה, מעונות, הבטחת הכנסה.

ליאת כהן: מה הם אומרים: "התכניות שלכם ארוכות מדי, לא יכול להיות שנממן הבטחת הכנסה שלושה חודשים ולא נשלח אותם לעבודה.

ליאת כהן: זה לא עומד בקריטריונים".

ליאת כהן: 60 ו-70 אחוז מהמשתתפים בתכניות שלנו עובדים בסוף התכנית.

ליאת כהן: ולומדים אחר-כך תוך כדי עבודה ומתקדמים.

ליאת כהן: ההשקעה הזאת של השלושה חודשים.

קולט אביטל: מה בקשתך?

ליאת כהן: שיתנו לתכניות שלנו את ההכרה של התמ"ת כדי שהם יוכלו לקבל את אותה מעטפת של מעונות, נסיעות והבטחת הכנסה.

ליאת כהן: זה הכל, אני לא רוצה תקציבים מהם.

ליאת כהן: יש היום תכנית, הכסף מחכה.

ליאת כהן: יש שם 50 מובטלים שנמצאים באולפן עברית.

ליאת כהן: מנהל שירות התעסוקה אמר לנו, אבנר, "אנחנו נשמח לעבוד אתכם, לכו לתמ"ת, שיתנו הכרה כדי שנוכל להמשיך להם".

ליאת כהן: אנחנו מתקשרים לתמ"ת, כי זה קונקרטי, יש לי אתה כסף, רק תנו לי את האישור, כלום.

ליאת כהן: עכשיו הם מנסים לקיים איזה דיון בתכניות שלנו באשקלון, שרימון וניקול העלו.

ליאת כהן: אבל הדיון הוא ארוך, הכסף מחכה, האולפן עברית שלהם ייגמר ואז הם יגידו: "טוב, בשביל שלוש שעות בשבוע, לא משלמים הבטחת הכנסה".

דני פינס: אני דווקא רוצה להתחיל עם האתגר שאת זרקת לאוויר.

דני פינס: שאני חושב שיש, למרות שיהודית קינג ציירה תמונה מאוד יפה, אני מעדיף לראות בזה את החצי כוס המלאה, היא גם חצי כוס ריקה.

דני פינס: אני חושב שיש התחלות של ליווי, זה לא קיים.

דני פינס: זה לא בכל התכניות, מעט מאוד תכניות יש ליווי.

דני פינס: ואני מאוד דוגל בזה, אני אפילו יזמתי תכנית שעושה את זה כבר שנתיים, מלווים אנשים במקומות עבודה.

דני פינס: זה לא קיים ברוב המקומות.

דני פינס: יש מגמה כזאת, זה מאוד חשוב.

דני פינס: החלק השני עוד יותר חשוב, ואין כל-כך פתרון, זה קורסים לאנשים עובדים.

דני פינס: כלומר, אישה שמשתתפת בתכנית של "בעצמי" או "באשת חיל" או פרוייקט אחר.

דני פינס: פעם ראשונה יוצאת מהבית עם מעט השכלה, עם לא יתאפשר לה במהלך השנים להשלים השכלה - אז זה מבוי סתום.

דני פינס: ובסופו של דבר סביר להניח תוך מספר שנים היא תמצא את עצמה בלי עבודה.

קולט אביטל: אם אין תכנית מכוונת הדבר הזה לא ילך.

דני פינס: נכון.

דני פינס: אני חושב שצריכים להעניק ולהרחיב את האפשרויות של השלמת השכלה לאנשים עובדים.

דני פינס: אני כן חושב שחשוב קודם לקחת את הצעד הראשון ולצאת מהבית ולהתחיל לעבוד.

דני פינס: אבל אני גם חושב שחייבים להיות יותר מסלולים של לימודי ערב, השלמת השכלה והכשרה מקצועית.

קולט אביטל: וזה צריך להיות מי?

קולט אביטל: תמ"ת?

דני פינס: זה שירות התעסוקה, זה תמ"ת, זה אגף להכשרה מקצועית, זה הרווחה.

דני פינס: יש פה שיניים של הרבה מאוד משרדים.

דני פינס: אני חושב שזה מאוד חיוני כי הרעיון הוא באמת לאפשר איזשהו מדיניות חברתית בסופו של דבר.

דני פינס: וזה שבן-אדם יוצא מהבית, זה צעד ראשון צעד מאוד חשוב.

דני פינס: אבל אני חושב שצריכים לחזק את הצעד הזה, גם באפשרות של השלמת ההשכלה וגם באפשרויות של הכשרה, שחלקם יכולים להתנהל במקום העבודה.

דני פינס: אבל צריכה להיות פתיחות לזה.

דני פינס: אני חייב להגיד שיש התחלות של פתיחות, גם בתמ"ת וגם במקומות האחרים.

דני פינס: אבל אנחנו ממש בתחילת הדרך ולדעתי על זה חייבים לשים דגש.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: מר רימון לביא משירות התעסוקה.

רימון לביא: אני מצטרף בהחלט למה שדני פינס אמר כאן מהג'וינט.

רימון לביא: אל"ף, אני לא מייצג את משרד התמ"ת, אלא את שירות התעסוקה.

רימון לביא: אנחנו שייכים לשר אהוד אולמרט אבל לא למשרד התמ"ת.

קולט אביטל: אבל אתם עובדים באותה מסגרת, לא?

רימון לביא: אמרתי, תחת שר המסחר והתעשייה.

קולט אביטל: ואין קשר ביניכם?

רימון לביא: יש קשר, אבל אני לא מייצג אותם.

רימון לביא: אלא אני רוצה להגיד לפחות דבר אחד.

רימון לביא: למרות כל הויכוחים על חיזוק הכשרה מקצועית, התקציב של הכשרה מקצועית קוצץ ביותר מחצי.

רימון לביא: זה הדבר שקודם כל שצריכים לקחת בחשבון.

רימון לביא: והשנה עוד היו קשיים מיוחדים מבחינת הזרמת כספים וכל זה שהקפיאו למעשה את חלק גדול מהפעילות.

רימון לביא: הדבר שנפגע במיוחד זה באמת כל התחום של השלמת השכלה.

רימון לביא: ובמסגרת הזאת עוד ניתן דגש מאוד חזק על ארבעה ענפים מחליפי עובדי זרים.

רימון לביא: זאת היתה מדיניות המוצהרת של הממשלה.

רימון לביא: ודווקא בתחומים האלה ניסינו לעשות גם קורסים מיוחדים.

רימון לביא: סיעוד, מתכת, חשמל ובנין.

קולט אביטל: ארבעת התחומים האלה ניתנו קורסים?

רימון לביא: בארבעת התחומים האלה, היו עיקר הקורסים שנפתחו השנה.

רימון לביא: בכל ארבעת התחומים האלה עשינו ניסיונות לפתוח קורסים מיוחדים, עם מכינות מיוחדות ועם תכניות מיוחדות ליוצאי אתיופיה, עם הצלחה, הייתי אומר חלקית.

רימון לביא: בעיקר בגלל מה שדני פינס הזכיר כאן.

רימון לביא: מה שאנחנו למדנו במשך השנתיים האחרונות לפחות, שללמוד בלבד אפקטיבי פחות.

רימון לביא: לדוגמה, גם כמשרד הקליטה מזרים כספים לכיתות של לימוד עברית, אנחנו בשירות התעסוקה אמרנו: "אנחנו לא מוכנים לפתוח ליוצאי אתיופיה רק כיתות לימוד, אנחנו רוצים שזה כיתות משולבות או עם עבודה, אם מוצאים מעסיקים שמוכנים לקבל אותם שבוע-שבוע, שלושה ימים ושלושה ימים, כדי בדיוק להכניס המקדימה, מעשים שיאפשרו להם גם ללמוד יותר טוב את העברית.

רימון לביא: בעצמי, או עם עמותות אחרות או עם תכניות אחרות, שאנחנו דורשים שילוב עם סדנאות להקניית הרגלי עבודה, עם ליווי תעסוקתי.

קולט אביטל: זה אגב לא יכול להיעשות אם זה שילוב בהרגלי עבודה, זה לא יכול להיעשות כמו שעושים גם במשרדי ממשלה כמה קורסים על-חשבון שעות העבודה, או בזמן שעות העבודה?

קולט אביטל: במשרדי הממשלה נעשים בתוך שעות העבודה.

קולט אביטל: אני אומרת לך את זה כי אני יודעת את זה.

רימון לביא: התקציבים של התמ"ת, של אגף להכשרה מקצועית למובטלים מיועדים למובטלים זה שעות בוקר.

רימון לביא: זה בדיוק מה שדני אמר, כל התחום הזה של לימודים למועסקים חסר מאוד.

רימון לביא: אנחנו ביקשנו את זה בין היתר עם השימוש של תנאי הזכאות לתשלומי העברה.

קולט אביטל: מה אתם תעידו לגבי התקציב של השנה הבאה, יש לך איזה שהיא ידיעה עם הסעיף הזה כלול בתקציב שלכם?

רימון לביא: עד כמה שאני יודע, לא.

רימון לביא: לא ישירות כסעיף נפרד, אבל אנחנו דרשנו מתוך התקציב הרגיל, אנחנו דרשנו לקצר את הקורסים למקסימום שלושה-ארבעה חודשים ולהבטיח למי עובר את השלב הראשון, את המודולה הראשונה, שאם הוא יוצא לעבודה, הוא יוכל להתקבל בעצם לקורס אחר-כך במסגרת ערב.

רימון לביא: יש קשיים רבים של תיאום זמנים וכן הלאה, אבל זאת המגמה ואנחנו גם שותפים לנקודה השניה שדני הזכיר, וזה עם כל הגורמים שעוסקים בליווי אחר-כך תוך כדי הכנסה לעבודה, אז אנחנו משתפים פעולה.

רימון לביא: כי לנו בעצמנו אין כח אדם שאנחנו יכולים להקציב לזה.

רימון לביא: אבל אנחנו קלטנו בין היתר כמה יוצאי אתיופיה במסגרת של קידום העסקה של משרד הקליטה, הם נקלטו יפה מאוד.

קולט אביטל: גם אלה שעוברים את ההכשרות?

רימון לביא: לא, אני לא מדבר על הכשרה, אני מדבר על שירות התעסוקה.

רימון לביא: דווקא על הטיפול התעסוקתי, ואנחנו נעזרים גם במגשרים מטעם הגופים השונים, משרד הקליטה וכן הלאה.

אללי אדמסו: אני בהחלט מתנצל, לא שמעתי את ההצגה של הג'וינט מה שהם הציגו.

אללי אדמסו: וראשית כל אני באמת רוצה להודות על הדיון שזה מתקיים, זה באמת לקדם את המטרה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לקוות אחרי שנצא מכאן, זה יקדם.

קולט אביטל: זה גם תלוי בכם, בתמ"ת.

אללי אדמסו: בהחלט.

אללי אדמסו: גם בכל הרצון הטוב של כל הגורמים שהם שותפים כאן, אז אני רוצה להתחבר מרימון לביא שהוא אמר.

אללי אדמסו: השנה בהחלט יש את הקיצוצים במשרד שלנו.

אללי אדמסו: זה בהחלט בכל המגזרים השונים, זה כמו כל המגזרים זה חלק מהמצב הכלכלי במדינה.

אללי אדמסו: יחד עם זאת, משרד התמ"ת כל שנה אנחנו מכשירים בין 1,000 עד 1,500 עולי אתיופיה.

קולט אביטל: אנחנו נוכל לקבל ממך, אם אתה מדבר על הכשרות וביקשנו את זה ללא ממך אמנם, אבל ביקשנו בעבר לקבל פירוט, אם אפשר, זה היה בדיון אחר, אם אפשר לקבל פירוט לא רק מספרים, אלא פירוט באיזה מקצועות אתם מכשירים אנשים.

קולט אביטל: זה חשוב לנו לדעת.

אללי אדמסו: אני רושם לי ואני אגיש לממונים עלי.

אללי אדמסו: אם הממונים רואים לנכון להעביר את זה, בהחלט.

קולט אביטל: אין כזה דבר, הממונים אם רוצים ורואים לנכון.

קולט אביטל: שהכנסת דורשת, הממונים צריכים לתת.

קולט אביטל: זה אפילו לא עניין בבחירה.

קולט אביטל: הכנסת דורשת נתונים, היא צריכה לקבל אותם.

אללי אדמסו: בהחלט.

אללי אדמסו: כמובן שאני הרי לא קובע, בהחלט אני אעביר את המסר למשרד.

קולט אביטל: ואנחנו ניתן לך שבועיים לחזור אלינו בתשובה.

אללי אדמסו: או-קיי.

אללי אדמסו: מה שאני רוצה להגיד בעצם כמו שכולם יודעים שרמת ההשכלה של עולי אתיופיה היא מאוד נמוכה, באחוזים הגדולים.

אללי אדמסו: ולכן בדרך-כלל העולים מאתיופיה שהם לומדים קורסים פשוטים שהם קצרים, ושהם גם צריכים הרבה משאבים, לא כמו אוכלוסייה רגילה שיכולה לעשות במסגרת הקיימת.

אללי אדמסו: ולכן באמת כל הגופים שנמצאים כאן, ג'וינט, הסוכנות ועוד עמותות שונות.

קולט אביטל: אדמסו, אל"ף, זה נכון שחלק מהאוכלוסייה זקוקה לקורסים פשוטים.

קולט אביטל: אבל חבל שלא שמעת את ההצגה כי היית נהנה ממנה.

קולט אביטל: כי בסך-הכל מדובר גם באנשים שנקלטו לשוק העבודה.

קולט אביטל: מדובר בהתקדמות מאוד משמעותית בקרב הקהילה.

קולט אביטל: ומה שחיוני מאוד גם לאנשים האלה שהתקבלו זה טיפול מתמיד תוך כדי זה שהם עובדים להמשיך בהכשרות.

קולט אביטל: ולכן מה שאני מציעה לכם, אתה תקבל מאתנו, זה לא סוד, תקבל גם מהג'וינט וגם מאתנו את הסטנוגרמה של מה שהוצג כאן היום.

קולט אביטל: ואני רוצה שאתם אל"ף, תחזרו אלינו עם רשימת הקורסים שאתם מעבירים.

קולט אביטל: אבל בי"ת, אנחנו רוצים לקבל גם אם מדובר במגבלות תקציביות, לראות מכם איזה שהיא תכנית עבודה לשנה הבאה, שכוללת את שני המימדים.

קולט אביטל: את המימד של הקורסים הפשוטים יותר לאלה שאתם רוצים לשלב אותם, חסרי ההשכלה, בשוק העבודה.

קולט אביטל: אבל אנחנו רוצים לקבל מכם גם תכנית עבודה לגבי אותו הליווי שדרוש לאנשים שהצליחו לפרוץ את תקרת הזכוכית ולהתחיל ולהתקדם וגם הם זקוקים תוך כדי זה שהם עובדים, להכשרה מתמשכת כדי שיוכלו להתקדם.

קולט אביטל: אלה שני הדברים שנראים לנו כאן חיוניים.

קולט אביטל: וחיוני לנו שאנשים שנקלטו כבר לשוק העבודה, שרואים שמתחילים להצליח, מאוד מאוד חשוב לתת להם את התחושה הזאת.

קולט אביטל: אז נכון שאולי חלק ממוקדי העבודה, התעסוקה של משרד הקליטה דואגים לדבר הזה, אבל פה צריך להיות קשר הדוק בין אותם האנשים, אותם המוקדים, אותן העמותות, ואתם שצריכים לתת את המענה גם המקצועי וגם התקציבי להמשך ההכשרות האלה.

קולט אביטל: זה בדיוק הקשר שחסר פה בין המערכות.

קולט אביטל: אז אין לי טענות אליך אישית אבל אני רוצה פשוט שהנקודה הזאת תובהר כדי שנצא מכאן עם איזה שהיא אפשרות להתקדם עם תכנית עבודה מעשית.

קולט אביטל: מקובל עליך?

אללי אדמסו: כן.

דפני מושיוב: משפט אחד אולי להציע, אולי בחזרה לרעיון שלך בחד-הוריות, ועדה בין משרדית.

קולט אביטל: מה קשור הוועדה הבין משרדית לחד-הוריות?

דפני מושיוב: אבל פה יושבים רוב האנשים ואולי בכל זאת, משרד הקליטה, הג'וינט, באמת יכנסו, יש היום מיזם חדש ולהציע באמת איזה שהיא תת-ועדה.

קולט אביטל: את צודקת.

קולט אביטל: כיוון שאני חושבת שהעניין הזה, אל"ף, יש בו אלמנטים מעודדים.

קולט אביטל: בי"ת, יש כבר הצלחות.

קולט אביטל: גימ"ל, יש פה אנשים סביב השולחן הזה שהנושא נראה להם פחות מסובך ומורכב, כי לא צריך להמציא, יש מאין.

קולט אביטל: אז באמת אני מקבלת בשתי ידיים את הרעיון שלך ואני באמת מציעה, אני לא הרשות המבצעת, אני רק הרשות המחוקקת, שתוקם ועדה בין-משרדית בניהולו, או בתיאומו של משרד הקליטה, אם הדבר נראה לכם.

קולט אביטל: דוד זה בסדר?

קולט אביטל: דב זה בסדר?

קולט אביטל: שתקימו ועדה בין-משרדית שנותנת איזה שהיא תכנית עבודה לקבל אותם האלמנטים שעלו כאן

קולט אביטל: היום יחד עם התמ"ת, יחד עם שירות התעסוקה ויחד עם העמותות והג'וינט.

קולט אביטל: זה אפשרי?

אללי אדמסו: אני רוצה להוסיף ולהציע.

אללי אדמסו: הרי יש בכל הגופים של העמותות יש תקציב.

אללי אדמסו: אז כל גוף שהוא באמת יש לנו את האינטרס לקדם את הקהילה, זה ברור.

קולט אביטל: אבל אתה רואה שהתקציב הקיים, הרצון קיים והמענה שלכם לא קיים.

אללי אדמסו: האמת, אני לא יודע אם מה שהיא מדווחת אם זה נכון או לא נכון.

קולט אביטל: אין לה שום אינטרס לבוא לספר סיפורים.

קולט אביטל: תאמין לי, היא באה מרחוק.

אללי אדמסו: אני מבקש לסיים את מה שאני רוצה להגיד.

אללי אדמסו: ספציפית בנקודה שהיא ציינה לגבי יקנעם, יהיה דיון.

אללי אדמסו: אנחנו צריכים לשבת בשבוע הבא, יהיה דיון, אנחנו הולכים לפתור ולקדם.

אללי אדמסו: כל גוף, זה לא נכון.

אללי אדמסו: אני אישית שעובד בשטח, זה לא במשרד אלא בשטח, אנחנו פונים כל גוף.

קולט אביטל: אדמסו, אנחנו נרצה לשמוע את תוצאות הדיון בעוד שבוע.

קולט אביטל: ואנחנו גם נבקש מעמותת "בעצמי" לדווח לנו שהנושא בא על פתרונו.

אללי אדמסו: מה שאני מבקש אם אפשר באמת כל הפרוייקט שלנו שהרבה בתמ"ת, במשרד ממשלתי שזה נופל, הרבה פעמים שחסרים דברים קטנטנים כמו החזר נסיעות, כמו מלווה לאנשים באותם קורסים.

קולט אביטל: אני מבקשת ממך, אני לא רוצה להיכנס לפרטים.

קולט אביטל: בשביל זה אני מציעה ואני שוב פעם רוצה להודות לדפני, אם תקום ועדה בין-משרדית ביניכם איזה צוות תיאום, אתם תגידו להם מה חסר לכם.

קולט אביטל: ואני מניחה שיחד תמצאו מאגר משותף למצוא את הפתרונות.

קולט אביטל: מאז שאני נכנסתי לתפקיד הזה, אני משתמשת יותר ויותר בנושא שנקרא "איגום משאבים".

צגה מלגו: אני בא מלוד ואני גר בלוד ואני מכיר את המוקד, לא מכיר טוב, אבל אני מכיר, אני יודע שהמוקד קיים.

צגה מלגו: המוקד פועל בתוך המתנ"ס.

קולט אביטל: אני לא יכולה עכשיו להיכנס לדיון פרטני.

קולט אביטל: אם יש בעיות ספציפיות אני מבקשת שתודיעו לנו ואנחנו נבדוק מול משרד הקליטה.

צגה מלקו: הם אמרו שנפתחו עוד מוקדים.

צגה מלקו: מה קורה עם המוקדים שכבר קיימים?

קולט אביטל: תודה שהסבת את תשומת לבנו.

קולט אביטל: לי אין תשובות על זה.

קולט אביטל: אנחנו נבקש את התשובות בצורה מסודרת.

מיכל אגזה: אני רוצה לשאול שאלה לגבי הנתונים שניתנו, נתונים באמת יפים ומרשימים.

מיכל אגזה: אני רוצה לשאול לגבי האקדמאים שמועסקים בתכניות.

מיכל אגזה: אם ניקח בחשבון העובדה שהם מועסקים בתכניות שעוסקות בקהילה ועובדות עם הקהילה.

מיכל אגזה: ואני שואלת את זה כי בעיקר אני מביאה את הקול של בני-הנוער.

מיכל אגזה: את דיברת על זה שזה מהווה מודל ואני שמחה על כך.

מיכל אגזה: ואני גם חושבת שזה נכון שזה יהיה כך.

מיכל אגזה: ויש לזה את היתרונות שלו, אבל יש גם את החסרונות של זה.

מיכל אגזה: ובני-נוער בעיקר רואים את החסרונות.

מיכל אגזה: "אני רוצה ללמוד כך וכך ומה אני אעשה בסופו של דבר, אני אעבוד עם בני הקהילה בלבד".

מיכל אגזה: אז אני רוצה לדעת אם הנתונים האלה נלקחו בחשבון, אם העובדה שהאקדמאים מועסקים בתכניות שעוסקות עם הקהילה בלבד.

שמואל אדלר: המחקר שאני תיארתי מקודם, על בוגרי מינהל הסטודנטים, אחת השאלות שאנחנו שאלנו איזה סוג עבודה הוא עושה, אם הוא עובד למען הקהילה או עבור הציבור הכללי.

שמואל אדלר: ותהיה לנו תשובה לפחות חלקית, על מה שקשור לכל אלה שגמרו את הלימודים במסגרת מינהל הסטודנטים של משרד הקליטה.

נגיסט מנגשה: הערה.

נגיסט מנגשה: אחד הדברים שמיכל אמרה הוא על מעגל הציבור של התעסוקה של יוצאי אתיופיה, אך ורק בפרויקטים בלבד שהם זמניים שהם מצטיינים, אנשים מפטורים ממקומות עבודה, אין להם המשך של עתיד בתעסוקה.

נגיסט מנגשה: הדבר הנוסף אני רוצה להתייעץ על תקציב של הכשרה מקצועית לעולי-אתיופיה.

נגיסט מנגשה: הפרוייקט הלאומי כרגע מכין פרוייקט.

נגיסט מנגשה: גילינו היום שיש כ9- מיליון ש"ח תקציב להכשרה מקצועית.

נגיסט מנגשה: ישבתי במשרד התמ"ת עם האחראית בנושא של ההכשרה המקצועית, ואפילו קיבלנו את הרשימה של קורסים והכסף.

נגיסט מנגשה: הכסף הזה הוא כסף רב.

נגיסט מנגשה: הרבה מאוד גופים וולונטריים כולל ג'וינט.

קולט אביטל: כשאת מדברת על 9 מיליון, זה התקציב של התמ"ת או שזה הכל כל המשאבים?

נגיסט מגנשה: הוא במימון משרד התמ"ת.

קולט אביטל: את אומרת שזה כסף ממשלתי?

נגיסט מגנשה: זה כסף ממשלתי, זה כסף רב.

נגיסט מגנשה: לכן אני רציתי להציע הכשרה מקצועית צריכה להיות הכשרה.

נגיסט מגנשה: אל"ף, שהיא באמת בהתאם לדרישות השוק, מה היום השוק צריך.

נגיסט מגנשה: ואיזה אנשים מתאימים לשוק הזה.

נגיסט מגנשה: לא לשלוח את כולם להכשרה מקצועית, לבזבז כסף, אלא תבדקו בקרב יוצאי-אתיופיה.

נגיסט מגנשה: בכל בית יש שלוש-ארבע תעודות שבמגירה.

נגיסט מגנשה: אז גם המדינה משקיעה, הכסף בחינם, לכן צריך לחשוב פעמיים-שלוש עם ועדה בין-משרדית שדפני הצעת אותה.

נגיסט מגנשה: אני מאוד מבקשת שהיא תשקול את זה גם כן לבדוק איזה סוג עבודה, איזה הכשרה מקצועית איכותית מלווה.

נגיסט מגנשה: וגם אם אנשים מחזיקים מעמד.

נגיסט מגנשה: ההיבט הנוסף שכולנו מדברים על תעסוקה של עולים במקומות העבודה.

נגיסט מגנשה: כמו שאתם יודעים חייבים לתת ליווי למעסיקים.

נגיסט מגנשה: יש פער עצום, גם פער בתפיסת הזמן, גם פער תרבותי.

נגיסט מגנשה: לכן גם הגופים הוולונטריים, שכמו שאתם עושים היום, גם גופים ממשרדי הממשלה, כדאי גם כן ללווות את המעסיקים שהעובדים יהיו עובדים לטווח ארוך ולא לטווח קצר יותר.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: זה מאפשר לי לסיים את הנושא הראשון ולעבור לנושא השני.

קולט אביטל: אני עוברת לנושא הבא שהוא מתקשר, שהוא כמעט המשך טבעי.

קולט אביטל: אך אני קודם כל רוצה להודות למכון ברוקדייל, ליהודית קינג על כך שהיא הציגה לנו את הנתונים שיש בהם בהחלט בשורה טובה ולכל מי שהשתתף, אבל כמובן שכאן אנחנו לא יכולים רק להגיד "מברוק" ולהיות מאושרים מכל אותן ההצלחות, למרות שהן לא תמיד נראות לעין, אנחנו רוצים לעסוק במה שנקרא החצי הכוס הריקה.

קולט אביטל: אנחנו קיבלנו כאן היום כיוונים מאוד ברורים לגבי מה סוג ההשקעות שדרושות כדי שבני הקהילה האתיופית יוכלו להשתלב יותר טוב, גם בשוק העבודה והתעסוקה וגם בחברה הישראלית ותחום התעסוקה לפחות לי, באופן אישי, נראה כקריטי, הוא תמיד נראה לי כך.

קולט אביטל: ולכן אני חושבת שההחלטה הראשונה היא באמת על הקמת אותו הצוות.

קולט אביטל: ואני הייתי מבקשת שאותו הצוות ישים על השולחן.

קולט אביטל: אל"ף, את הבעיות הקיימות.

קולט אביטל: בי"ת, באמת לבדוק איזה קורסים ניתנו, עד כמה היתה בהם תועלת, עד כמה האנשים באמת עברו את הקורסים.

קולט אביטל: וכמו שאמרה נגיסט שמו אותם במגירה וזה לא עזר.

קולט אביטל: ועד כמה צריך אולי להתאים את המשך ההכשרה המקצועית לצרכים שהולכים ומתפתחים בצורה אחרת.

קולט אביטל: אני רוצה להוסיף ולהמליץ בכל לשון של המלצה שתינתן שימת לב מיוחדת חוץ מעניין הגנים או הפתרון לילדים, לראות איזה סוג עידוד אפשר לתת לנשים לצאת להכשרות מקצועיות כדי להוציא אותן לשוק העבודה.

קולט אביטל: ואני רוצה לקבל מהתמ"ת, אנחנו שמענו כאן ואני מודה לנגיסט, אנחנו שמענו לפחות בידיה נתונים.

קולט אביטל: עכשיו אנחנו יודעים מה התקציב שעומד לרשותו של התמ"ת.

קולט אביטל: אבל אנחנו נרצה לשמוע ולקבל כאן תוך חודשיים מהיום, כיוון שאנחנו רוצים לתת לצוות לשבת יחד, אנחנו רוצים תוך חודשיים מהיום לקבל איזה שהיא תכנית עבודה ספציפית שכוללת את כל אותם הממדים עליהם אנחנו דיברנו.

קולט אביטל: הכשרה שיש בה קצת המשכיות, שיש בה שלביות, שיש בה ליווי, שיש בה גם מענה לנושא של המעסיקים.

קולט אביטל: אז אני מאוד אבקש וכמובן שבאותו השולחן אפשר לדון גם על אותם הדברים שלתמ"ת נראה שהם חסרים כדי שהם יוכלו לבצע את זה.

קולט אביטל: וכמובן הייתי מציעה שבצוות הזה אפשר יהיה לשתף גם את הג'וינט ואם אפשר גם את נציגי העמותות והביטוח הלאומי.

קולט אביטל: הביטוח הלאומי, לא רק צריך לעודד אות כולנו, האינטרס של כולנו והאינטרס של הביטוח הלאומי זה לא לשלם קצבאות.

קולט אביטל: כדי לא לשלם קצבאות, צריך לתת לאנשים את האפשרות לעבוד.

קולט אביטל: כדי לתת להם את האפשרות לעבוד, צריך לתת את ההכשרות.

קולט אביטל: וזה נראה לנו כדבר שכולם צריך להיות אינטרס.

קולט אביטל: תודה רבה, הישיבה נעולה.