ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 430, 2005-05-26 12:00

חברי הוועדה: מוזמנים: רחל גוטליב,עו"ד סגנית היועצת המשפטית, המשרד לביטחון פנים נצ"מ זאב ולדינגר ראש מחלקת אבטחה, המשרד לביטחון פנים סרן רוני לב קצינת ייעוץ ביעח"ק, משרד הביטחון מורן יהואש אמ"ץ-רמ"ד אבטחה היוצאת, משרד הביטחון יוסי אלברייך משרד הביטחון עמיחי הלוי מרכז השילטון המקומי לבנת משיח,עו"ד משנה ליועץ המשפטי לממשלה, משרד המשפטים גבי פיסמן,עו"ד משרד המשפטים לילה מרגלית,עו"ד האגודה לזכויות האזרח דני גבע משרד ראש הממשלה גדעון ד' משרד ראש הממשלה ולדימיר סברדלוב אפרים דביר מנהל הביטחון של "תנובה"

קצרנית: הצעת חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה-2005

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו דנים בהצעת חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה-2005.

מירי פרנקל-שור: אדוני היושב-ראש, סיימנו את הדיון הקודם בסעיף 3 להצעת החוק.

מירי פרנקל-שור: רשמנו לפנינו את כל הנקודות שעלו בדיון.

מירי פרנקל-שור: אני מציעה להמשיך בקריאת החוק, כי אנחנו עדיין מגבשים הצעות לנקודות שעלו בדיון הקודם.

מירי פרנקל-שור: כשנגיע לסוף, נראה את כל ההערות ונציע הצעות.

דפנה: 4.

דפנה: סמכויות נלוות (א) סירב אדם לדרישת הזדהות, לחיפוש או לתפיסה לפי הוראות חוק זה, רשאי מי שהמוסמך לערוך חיפוש כאמור לפעול בדרכים אלה, ואף להשתמש בכוח סביר לשם כך: (1) למנוע מאותו אדם כניסה למקום או לרכב הציבורי, למנוע הכנסה של מטען או של טובין אחרים למקום או לרכב הציבורי או למנוע כניסה של כלי תחבורה למקום, הכל לפי הענין; (2) להוציא מהמקום את האדם, את המטען או את הטובין האחרים, או להוציא את כלי התחבורה מהמקום – הכל לפי הענין.

דפנה: (ב) סירב אדם לחיפוש, והיה חשד שהוא נושא שלא כדין נשק או עומד לעשות שימוש שלא כדין בנשק, רשאי שוטר או חייל מוסמך לערוך את החיפוש, על אף הסירוב, ואף להשתמש בכוח סביר לשם כך.

עמיחי הלוי: בסעיף (ב) צריך לתת תוספת למאבטח על-מנת שיוכל לפעול בשעה שנכנס אדם עם נשק.

רחל גוטליב: מה שהציע עמיחי הופיע בנוסח אבל נמחק כי הגענו למסקנה שאין לזה מקום.

רחל גוטליב: הסמכות שנמצאת כאן היא לערוך את החיפוש על אף הסירוב.

רחל גוטליב: אם אדם מסרב לחיפוש, אז יש למאבטח סמכות לעכב עד לבואו של שוטר, ואם הוא מסרב גם לעיכוב, אז יש לו סמכות לשימוש בכוח לשם ביצוע העיכוב.

רחל גוטליב: כל הנושא של שימוש בכוח הוא איזה שהוא עימות עם אדם.

רחל גוטליב: במדרג של הסמכויות שצריך לתת לאזרחים שאינם אנשים שלטוניים, ניתן להסתפק בסמכות עיכוב עם שימוש בכוח במקרה של סירוב, לא צריך לתת סמכות לערוך חיפוש בכוח.

עמיחי הלוי: הסיטואציה בה מאבטח נתקל באדם שנושא נשק שלא כדין היא לא סיטואציה יוצאת דופן שבה הוא יכול לחכות לשוטר.

רחל גוטליב: הוא יכול לעכב אותו.

עמיחי הלוי: לפעמים הוא צריך לחפש עליו.

עמיחי הלוי: לקרוא לשוטר הוא יקרא, אבל מה הוא יעשה בינתיים, הרי האדם יכול לירות?

אפרים דביר: נגיד שיש חשד שלאדם הזה יש רימון.

אפרים דביר: האם אני צריך לעכב אותו כדי שיתפוצץ עם הרימון, או שאני יכול לערוך לו חיפוש ובכוח להוציא ממנו את הרימון?

ולדימיר סברדלוב: האם אפשר לכלול בחוק את הסעיף שמופיע בהצעת החוק של איתן כבל: "מאבטח בתפקיד שהקריב את חייו או נעשה נכה עכב הצלת חיי אדם, דינו לכל דבר ועניין כדין נכה צבא להגנה לישראל או חייל שנספה במערכה לפי העניין"?

ולדימיר סברדלוב: האם אנחנו יכולים להתייחס למאבטח כחייל או כשוטר?

רחל גוטליב: הדברים האחרונים שנאמרו לא רלוונטיים לסוגייה שלפנינו.

רחל גוטליב: בשאלה הזאת התחבטנו.

רחל גוטליב: חשבנו שזה לא מידתי כדי לתת לו סמכות.

רחל גוטליב: זה לא שהמאבטח יודע שיש על האדם פצצה.

רחל גוטליב: בדרך כלל כשיש על אדם פצצה הפתרון הוא לא חיפוש.

רחל גוטליב: חשבנו שבסיטואציות האלו לערוך חיפוש בכוח זה איזה שהוא דבר שיוצר עימות בין שני אזרחים.

רחל גוטליב: איפשרנו למאבטח להוציא אותו מהמקום, או לעכב אותו תוך שימוש בכוח עד לבואו של שוטר כדי שהבירור הסופי ייעשה על ידי השוטר.

רחל גוטליב: אין לי בעיה לחזור לזה אם חברי מהשב"כ חושבים שהגזמנו במידתיות.

גדעון ד': נוצרת פה איזו שהיא סיטואציה מוזרה, כי מצד אחד מותר להוציא אותו בכוח, ומצד שני, כשאתה מוציא אותו בכוח ואתה חש שיש לו רימון אתה מנוע מלקחת לו את זה כי אסור לך לחפש.

גדעון ד': אני חושב שזאת הפרדה מלאכותית.

גדעון ד': למאבטחים צריכים לתת קווים מוגדרים.

רחל גוטליב: חיפוש בכוח זה כשאתה מחזיק את האיש ומחפש בכוח על גופו.

רחל גוטליב: זאת סיטואציה של עימות.

רחל גוטליב: נתנו 3 כלים למאבטח: מניעת כניסה, הוצאה, שזה כולל הוצאה בכוח, ועיכוב עד הגעת שוטר.

גדעון ד': אני חושב שזה לא סביר.

גדעון ד': יש פה איזו שהיא הפרדה מלאכותית.

מירי פרנקל-שור: מדוע ההפרדה מלאכותית?

מירי פרנקל-שור: אתם נתתם את הדוגמה של הרימון שיש לאדם ביד וצריך להוציא לו אותו.

מירי פרנקל-שור: זה לא חיפוש.

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שאין כרגע מקום לשנות את הנאמר כאן.

גדעון ד': נניח האדם מגיע ביום קיץ עם מעיל כבד והמאבטח לא נותן לו להיכנס כי הוא חושד שיש לו חגורת נפץ.

גדעון ד': מה עליו לעשות?

מירי פרנקל-שור: אתה לא יכול למנוע את כניסתו?

גדעון ד': אתה מנעת את כניסתו.

לבנת משיח: כשאתה חושד שיש לו חגורת נפץ אתה עושה עליו חיפוש?

לבנת משיח: אתה לא מפחד להתפוצץ?

גדעון ד': עדיף שייעשה חיפוש מאשר.

גדעון ד': .

מירי פרנקל-שור: האם תעשה עליו חיפוש ברגע שיש לך חשד שיש לו חגורת נפץ?

גדעון ד': כל יום כשאת הולכת לקניון את יכולה לראות אנשים חשודים.

גדעון ד': למאבטח יש חשד, הוא לא בטוח.

זאב ולדינגר: למאבטח יש סמכות לירות כשהאיש יורה, אבל אם הוא מחזיק נשק והמאבטח לא יודע אם יש לו רשיון או לא, אז יש לו סמכות לבקש ממנו תעודות.

זאב ולדינגר: השאלה היא אם מערך האבטחה רוצה שאני אחפש על מי שיש לי חשד שיש לו חגורת נפץ.

גדעון ד': רוב הסיטואציות הן סיטואציות אפורות לגמרי.

גדעון ד': אם יש חגורת נפץ ברור שהנוהל הוא אחר לגמרי, אבל ב-99% מהמקרים אין חגורת נפץ.

גדעון ד': אם רוצים שיתנהגו עם כולם כאילו יש חגורת נפץ אנחנו נהיה באסון לא קטן.

גדעון ד': למה האדם כל כך חשוד?

גדעון ד': המאבטח מוציא את האדם מהמקום בכוח.

גדעון ד': למה בכוח?

גדעון ד': כי הוא לא רצה לצאת מהמקום.

גדעון ד': יש פה כבר עימות.

גדעון ד': מנקר למאבטח שיש לאדם עוד משהו עליו.

גדעון ד': מה הוא צריך לעשות?

גדעון ד': לעזוב אותו?

גדעון ד': לזרוק אותו החוצה?

גדעון ד': לחכות לשוטר?

גדעון ד': זאת סיטואציה שלא הייתי רוצה להיות בנעליו של מאבטח שצריך להחליט מה עושים.

לילה מרגלית: אנחנו חושבים שהנוסח הקיים הוא הנוסח הראוי, כי הסמכות לערוך חיפוש על גופו של אדם בכוח היא סמכות מאוד מרחיקת לכת.

לילה מרגלית: הסמכות הזאת שונה מהסמכות להוציא אדם בכוח או למנוע את כניסתו.

לילה מרגלית: מאבטחים שהם לא עובדי ציבור עלולים להיות לא בעלי הכשרה ומיומנות כדי לבצע את החיפוש תוך שמירה על זכויות האדם.

לילה מרגלית: אני גם לא חושבת שמבחינה ביטחונית ראוי להפקיד את סמכות החיפוש בידי מאבטח שלא יודע להתמודד עם סיטואציה כזאת.

קריאה: אני חושב שהסעיף הזה צריך להיגזר מתורת העבודה של משטרת ישראל.

קריאה: הרושם שלי הוא שמשטרת ישראל לא כל כך מעודדת את החיפוש.

קריאה: נדמה לי שיש עוד דרכים.

קריאה: אני לא בטוח שאם יש מישהו בתור שמסומן כחשוד אז דבר ראשון צריך להתנפל עליו בכוח, אולי צריך לעשות דברים אחרים.

זאב ולדינגר: בתורת העבודה יש נהלים מסודרים.

גדעון ד': סעיף 5 מסביר עוד יותר את הדיסוננס שיש פה.

דני גבע: 5(ד) נותן מענה לבעיה שעלתה פה.

זאב ולדינגר: יש נהלים מסודרים איך מטפלים במפגע מתאבד, איך ממזערים את הנזק.

זאב ולדינגר: אם מישהו בא להתאבד, הסיכוי לתפוס אותו או למנוע את הפיגוע בטל בשישים.

זאב ולדינגר: אני מציע לצמצם את הנזק.

זאב ולדינגר: הנזק יהיה פי כמה וכמה אם יקפצו על בן אדם שיש לו חגורת נפץ.

זאב ולדינגר: גם על פי הנהלים שלנו יש סדר פעולות מסודר.

דפנה: 5.

דפנה: סמכות עיכוב (א*) בסעיף זה "עיכוב" – הגבלת חירותו של אדם לנוע באופן חופשי.

דפנה: (א) היה לחייל מוסמך או למאבטח חשד שאדם נושא שלא כדין נשק, או עומד לעשות שימוש שלא כדין בנשק רשאי הוא לעכב את האדם עד לבואו של שוטר.

דפנה: (ב) היה לחייל מוסמך חשד שאדם עומד לבצע עבירה העלולה לסכן את ביטחונו של אדם, את ביטחון הציבור או את ביטחון המדינה, רשאי הוא לעכב את האדם עד לבואו של שוטר.

דפנה: (ג) על עיכוב לפי סעיף זה יחולו הוראות סעיפים 72 עד 74 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996, בשינויים המחויבים וכן סעיף 44 לפקודת החיפוש.

דפנה: (ד) סירב אדם כאמור לעיכוב, רשאי מבצע העיכוב להשתמש בכוח סביר כדי לעכבו וכן הוא רשאי לערוך עליו חיפוש תוך שימוש בכוח סביר אם סירב לחיפוש.

דפנה: (ה) אין בהוראות סעיף זה וסעיפים 3 ו-4 כדי לגרוע מסמכויות שוטר לפי כל דין.

אוהד עוזרי: מה לגבי אנשים שיכולים להיכנס לבתי ספר ויש חשד שכניסתם עלולה לסכן את ביטחון התלמידים?

רחל גוטליב: סמכות העיכוב היא סמכות שמונעת מהאדם להתנועע חופשי.

רחל גוטליב: אנחנו צריכים לעשות אבחנה בין חייל ושוטר, שהתפקיד שלהם הוא גם למנוע ביצוע עבירות באופן כללי ולשם כך צריך לתת להם סמכות של פיקוד, לעומת מאבטח שמוצב שם על מנת למנוע כניסה של מפגעים או מעשים אלימים באמצעות כלי נשק.

רחל גוטליב: את הסמכות של המאבטח צריך לייחד רק לזה, לא באופן כללי כי נראה לו שהאדם הולך לבצע עבירות הונאה, עבירות סמים או עבירות מהסוג הזה.

רחל גוטליב: זה לא התפקיד של המאבטח.

רחל גוטליב: סמכות העיכוב כורכת איתה גם סמכות להשתמש בכוח במקרה של סירוב.

רחל גוטליב: אנחנו לא יכולים להפוך את כל המאבטחים בכל הארץ למשטרות פרטיות.

לילה מרגלית: מדוע ראוי בהקשר הזה להתייחס לשאלה של ביצוע עבירות שהן לא עבירות של נשק, שהן לא עבירות של אלימות, שהן לא עבירות שקשורות לנושא אבטחה?

לילה מרגלית: למה לתת לחייל סמכות עיכוב, הרי הוא לא אדם שעוסק באכיפת החוק למניעת עבירות?

רחל גוטליב: אנחנו מדברים על חייל שהוסמך בדרך שנקבעה.

רוני לב: לא כל חייל.

רחל גוטליב: הוא גם עובד ציבור.

רחל גוטליב: יכול להיות שמדובר בחיילים שמוצבים לצורך שמירה על חיילים אחרים מפני פיגועים.

רחל גוטליב: המחשבה הייתה כאן לגבי פעולות של איסוף מל"מ לצורך פיגוע.

רחל גוטליב: זאת הסיבה שהיה צריך לתת לחיילים סמכות הרבה יותר רחבה.

רחל גוטליב: גם למאבטחים, שחוק הסדרת הביטחון חל עליהם, הרחבנו את הסמכות כשמדובר בהגנה על מתקנים ברמת סיכון ביטחוני גבוה, להבדיל ממאבטחים במקומות אחרים ששם זה לא נדרש.

רחל גוטליב: אי אפשר לפרט את העבירות כשמדובר במניעת עבירות של ביטחון הציבור.

לילה מרגלית: אולי להגביל את זה למתקנים הרלוונטיים.

מירי פרנקל-שור: חייל מוסמך הוא חייל שהוסמך לפי סעיף 7 לשם ביצוע פעולות אבטחה ושמירה על ביטחון הציבור.

לילה מרגלית: אבל אפשר להציב אותם בקניון, נכון?

רחל גוטליב: לא.

לבנת משיח: הכוונה הייתה לתחנות הסעה.

מירי פרנקל-שור: כאן אולי כדאי להתייחס לחוק שירות ביטחון.

מירי פרנקל-שור: לא ניתן, בהתאם לחוק שירות ביטחון, לקחת חיילים לכל משימה אלא אם יש הסמכה בחוק.

מירי פרנקל-שור: יש היום חיילים שתפקידם הוא לא בהצבה פרופר, אלא בשמירה על אסירים ביטחוניים בבתי סוהר.

מירי פרנקל-שור: אי אפשר לקחת חיילים ולהציב אותם בכל מקום במדינה לשם שמירה על ביטחון הציבור.

מירי פרנקל-שור: אני לא חושבת שמבחינה חוקית מישהו יכול להעלות בדעתו אפשרות כזאת.

אוהד עוזרי: אפשר היה להוסיף לסעיף הזה גם את המאבטח המוסמך.

אוהד עוזרי: יש הרבה יותר מאבטחים מוסמכים מאשר חיילים מוסמכים.

רחל גוטליב: הסמכות בסעיף (ב) הרבה יותר רחבה מאשר הסמכות בסעיף (א).

רחל גוטליב: סעיף (א) מגדיר את הסמכות של המאבטח לעכב במקרה של חשד להימצאות של נשק.

רחל גוטליב: זאת הסמכות שמתאימה למאבטח לצורך מילוי תפקידו.

רחל גוטליב: סעיף קטן (ב) מדבר על מניעת עבירות באופן כללי שעלולות לסכן את ביטחון הציבור.

רחל גוטליב: זה לא תפקיד של מאבטח.

רחל גוטליב: התפקיד של מאבטח הוא לא למנוע עבירות כאלו, אלא למנוע כניסה במקרה שיש חשד לנשק שיכול לפגוע.

רחל גוטליב: הוא לא שוטר.

עמיחי הלוי: תורת ההפעלה של המשטרה בנושא מאבטחים מחייבת אותנו ברשויות לשים מאבטחים כתצפיתנים.

עמיחי הלוי: לא כולם עומדים בכניסה ושומרים על המקום.

עמיחי הלוי: אם הוא מזהה מישהו שלא מתארגן באותו מקום, אז יש מקום שהפעולה של האבטחה שלו תהיה פעולה דומה לפעולה של החיילים.

עמיחי הלוי: יש מעגלי אבטחה שלא רק מאובטחים על ידי שוטרים או חיילים.

עמיחי הלוי: אנחנו רוצים לתת למאבטח את הסמכות לפעול כדי למנוע לפני שהאדם יגיע לכניסה.

עמיחי הלוי: חובה לתת סמכות גם למאבטחים המוסמכים.

רחל גוטליב: זה יהפוך את כל מדינת ישראל למדינת משטרה.

רחל גוטליב: לצורך תצפות אין צורך בסמכות.

רחל גוטליב: שיקרא למשטרה אם הוא איתר אדם שנראה בעיניו חשוד.

רחל גוטליב: לא יכול להיות שאזרח ילך ויעכב אדם חשוד.

רחל גוטליב: אסור לנו לשכוח שמדובר באזרחים.

עמיחי הלוי: מדובר במאבטח מוסמך.

רחל גוטליב: מאבטח מוסמך לא נתון לדין משמעתי, הוא עובד של חברת שמירה.

רחל גוטליב: צריך לבחור בקפידה רק את הסמכויות שנחוצות באמת לצורך מילוי המשימה.

מירי פרנקל-שור: לכל המצבים שאתם מתארים יש כלים להתמודדות.

מירי פרנקל-שור: אם אתה לוקח במצורף את הסמכויות שיש לך לפי סעיפים 3,4,5, אתה רואה שלאותו מאבטח שנתקל בבעיה יש תמיד את הכלי שאיתו הוא יכול להתמודד.

מירי פרנקל-שור: זה בדיוק ההבדל בין מתן סמכויות לשוטר ולחייל מוסמך, לבין מתן סמכויות למאבטח.

מירי פרנקל-שור: עם כל החשיבות של העבודה של המאבטחים הם עדיין לא שוטרים.

רהב: לרוב הציבור אין את הפריבילגיה להיות מאובטח בכנסת או במשרדי ממשלה, אלא בקניון, במקומות פתוחים, בהסעות.

רהב: שם רוב הציבור ורוב הסיכונים שאנחנו מדברים עליהם.

רהב: רוב האבטחה נעשית על ידי מאבטחים.

רהב: המשטרה היא גוף שאחראי על הנושא.

רהב: קניון זה מקום ענקי שיכולים לקרות בו המון דברים.

רהב: צריך לחשוב על שלום הציבור.

רהב: אין מצב שהמשטרה תוכל לאבטח בתוך קניון.

רהב: העלאת הרמה המקצועית של המאבטח ונתינת סמכויות לא הופכת את זה למדינת משטרה.

רהב: אנחנו רוצים להגן על הציבור.

רהב: הדרך להגן על הציבור היא על ידי העלאת רמת המאבטח: כשירות, מבחנים, יכולות.

רהב: רוב מקומות הסיכון זה במקומות שהציבור נמצא בהם.

רהב: שם יש מאבטחים, לא גורמים אחרים.

מירי פרנקל-שור: רחל, האם לפי סעיף 6(א) השר יכול להסמיך בסמכויות שלא הוסמכו לפי סעיפים 3,4,5?

רחל גוטליב: לא.

רחל גוטליב: זה לא איזו שהיא סמכות סל לשר להסמיך מה שהוא רוצה.

רחל גוטליב: כל מה שרצינו זה להגדיר את שיקול דעתו של השר.

רחל גוטליב: זה לא בכל מקום, אלא רק במקומות שהוא חושב שנדרש.

רחל גוטליב: לא נראה לי שסמכויות כאלו אפשר להוסיף מכוח חקיקת משנה.

לבנת משיח: אני חושבת שצריך לשנות את המינוח ולהגיד "סמכויות שבחוק זה".

מירי פרנקל-שור: ברור יהיה שמדובר בסמכויות המאבטח, לא שניתן יהיה להוסיף.

דפנה: 6.

דפנה: הסמכת מאבטח (א) השר רשאי להסמיך אדם בסמכויות לפי חוק זה, אם שוכנע כי הסמכות נחוצה לשם ביצוע פעולות אבטחה ושמירה על ביטחון הציבור במקומות שיש לציבור גישה אליהם או שלגביהם יש רגישות מבחינת ביטחון הציבור או ביטחון המדינה; לצורך כך רשאי השר להסמיך אף מי שאינו עובד ציבור; בהסמכה לפי סעיף קטן זה יקבע השר את המקום שבו ניתן למי שהוסמך לפי סעיף זה להפעיל סמכות על פי הוראות סעיף 2(ב); (ב) הקצין המוסמך יאשר את כשירותו של מועמד לשמש כמאבטח אם התקיימו בו כל אלה: (1) הוא אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל; (2) הוא המציא אישור מאת רופא מורשה בדבר כישרותו הרפואית כפי שיקבע השר בתקנות, בהתייעצות עם שר הבריאות; (3) נקבעה התאמתו הביטחונית מקום שלמשרתו נקבע סיווג ביטחוני; (4) הוא בעל רשיון לפי סעיף 18(ב) לחוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה, התשל"ב-1972 או בעל אישור לפי סעיף 19(ב) לחוק האמור או שהוא הוא בעל רשיון או תעודת הרשאה לנשיאת כלי יריה כאמור בסעיף 4 בחוק כלי היריה; (5) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום האבטחה ובתחום הסמכויות המסורות לו לפי חוק זה; על אישור הכשרה מקצועית כאמור בפסקה זו יחולו הוראות סעיף 5(ב)(2) לחוק להסדרת הביטחון; (6) אין מניעה, לדעת הקצין המוסמך, להסמיכו כאמור מטעמים של שלום הציבור או ביטחון הציבור, לרות מפאת עברו הפלילי.

דפנה: (ג) מאבטח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ואם הוא עונד באופן גלוי לעין תג המזהה אותו ואת תפקידו יש בידו תעודה חתומה על ידי קצין מוסמך המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, אותה יראה לפי דרישה (בחוק זה – תעדות מאבטח): תוקפה של תעודה של מאבטח יהיה לשנה אחת מיום הינתנה, וזאת כל עוד מקבל התעודה משמש בתפקיד מאבטח במקום שנקבע בכתב הסמכתו; השר רשאי להאריך את תוקפה של תעודת מאבטח לתקופה נוספת שלא תעלה על שנה, וזאת כל עוד משמש המאבטח בתפקידו.

רחל גוטליב: בסעיף קטן 6(א) מפנים לסעיף 2(ב), כאשר ההפניה צריכה להיות לכל סעיף 2.

מירי פרנקל-שור: אנחנו חושבים שההסמכה לא צריכה להיות כללית, אלא לסוג המקום כמו קניון רמת השרון.

מירי פרנקל-שור: בסעיף 6(א) השר רשאי להסמיך מי שאינו עובד ציבור בסמכויות אבטחה במקומות שהוא חושב שיש בהם רגישות ביטחונית.

מירי פרנקל-שור: היו בעבר ניסיונות במקומות מסוימים להקים משטרה פרטית.

מירי פרנקל-שור: ניתן, על פי הפרשנות של הסעיף הזה, להסמיך אנשים שיכולים במצבים מסוימים להחליף את המשטרה.

מירי פרנקל-שור: או שנשנה את סמכות שיקול דעתו של השר, או שיהיה פה איזה שהוא מנגנון בקרה לשר.

מירי פרנקל-שור: החוק הזה כוון לצרכים מאוד מסוימים, לא שיהיה בו שימוש שלא ממן העניין.

גאלב מג'אדלה: זה בעייתי.

רחל גוטליב: המשרד לביטחון פנים מתנגד למשטרות פרטיות ברשויות מקומיות.

מירי פרנקל-שור: אבל היו ניסיונות.

רחל גוטליב: יש כל הזמן.

רחל גוטליב: הסמכות, לפי החוק הקיים, ניתנת למאבטחים במוסדות חינוך, למאבטחים בתחבורה ציבורית, למאבטחי בתי מלון, לסוגי מקומות מהסוג שיש בהם סיכון גבוה ונדרשות סמכויות שיהיו למאבטח.

רחל גוטליב: השאלה איך אפשר לפתור את זה.

רחל גוטליב: בחוק המעצרים, כשניתנה סמכות לשר לביטחון הפנים לתת סמכויות מעצר לעובדי ציבור, נקבע מנגנון בקרה פרלמנטרי על סוגי הגופים.

רחל גוטליב: היינו צריכים אחת לכמה זמן להציג בפני הכנסת מדוע סברנו שעובדי מס הכנסה או עובדי יחידת הפיצוח של משרד החקלאות צריכים שתהיה להם סמכות מעצר.

רחל גוטליב: השאלה אם מתאים שזה יהיה גם פה, כי כאן אנחנו מדברים במאסות אחרות לחלוטין.

רחל גוטליב: אני משאירה את זה לשיקול דעתה של הוועדה.

רחל גוטליב: אני חושבת שאפשר לסמוך על שיקול דעתו של השר, כי הוא לא ייתן את ידו למצב כזה.

גאלב מג'אדלה: המחוקק לא יכול להשאיר את זה פתוח.

רחל גוטליב: אני לא רואה מניעה לקבוע מנגנון דומה לזה שכתוב בחוק המעצרים.

גאלב מג'אדלה: ההסתייגות של מירי לא עלתה בשיחות?

רחל גוטליב: זה עלה.

רחל גוטליב: אני אמרתי שיש פתרון בחוק המעצרים.

רחל גוטליב: אני מתלבטת אם זה מתאים לחוק הזה.

גאלב מג'אדלה: הרשות המחוקקת, עם כל הכבוד שהיא רוכשת לשיקול דעתו של השר, לא יכולה להשאיר את זה כך.

גדעון ד': אי אפשר להבין מהנוסח שניתן לעשות משטרה פרטית.

גדעון ד': מדובר על מקומות מסוימים, לא על משטרה אזורית.

גדעון ד': האם אפשר להבין מהנוסח שאת שכונת רמת אפעל אפשר לסגור למשטרה פרטית?

רחל גוטליב: כן.

גאלב מג'אדלה: מאיר ניצן רצה להקים משטרה פרטית בראשון לציון.

גאלב מג'אדלה: עכשיו במקרה הוא לא מחובר לשר גדעון עזרא, אבל אם הוא היה מחובר, הוא היה יכול לשכנע.

גאלב מג'אדלה: יש לו יכולת לשכנע שרים.

דני גבע: צריך לחדד את העניין במידה ויש פרשנות רחבה מידי.

רחל גוטליב: הפתרון שניתן היה שסוג המקומות ייקבע באישור.

מירי פרנקל-שור: אני לא מתלהבת מהרעיונות האלה.

מירי פרנקל-שור: אני לא חושבת שהכנסת צריכה לעסוק בשיקול הדעת של השר.

לבנת משיח: הוא עושה את זה לעניין סוגי עובדי ציבור שמעניקים להם סמכות מעצר.

מירי פרנקל-שור: צריך לחשוב על משהו.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שתגיעו לפתרון מוסכם.

לילה מרגלית: רציתי לשאול לגבי סעיף (ב)(5).

לילה מרגלית: אולי צריך לפקח על סוג ההכשרה.

רחל גוטליב: יש הפנייה לסעיף 5(ב)(2) בחוק הסדרת הביטחון.

לילה מרגלית: השאלה אם לא ראוי שהכנסת תיתן את דעתה להכשרה שתינתן.

לילה מרגלית: היו פרסומים בעבר על כך שהיו מאבטחים שעברו יום עיון, כשרק אחר כך קיבלו הסמכה.

לילה מרגלית: השאלה אם זה ראוי.

זאב ולדינגר: מה קנה המידה שלך לקביעת מה ראוי ומה לא ראוי?

לילה מרגלית: אם מפקידים סמכויות כל כך רגישות בידי אדם, אז יום עיון זה לא בהכרח מספיק.

זאב ולדינגר: מה זה מבחינתך יום עיון?

זאב ולדינגר: יש במשטרה איש מקצוע שמכשיר את כל המאבטחים במדינת ישראל.

זאב ולדינגר: נתנו לו איזו שהיא מידתיות.

זאב ולדינגר: הוא קבע תבחינים וכללים גלויים וחשופים בפני כל.

זאב ולדינגר: על פי התבחינים האלה מכשירים מאבטחים.

זאב ולדינגר: לא כתוב אם זה יום עיון או שניים, אלא זה בהתאם לרמת המענה המקצועי שאותו מאבטח צריך לתת.

זאב ולדינגר: נראה לי לא סביר שמישהו עוד ילך ויפקח על התהליכים האלה.

זאב ולדינגר: אנחנו רוצים להגיע למאבטח שעומד בחוץ, לא שכל אחד ייעשה פיקוח עליו.

זאב ולדינגר: נדמה לי שהמידתיות קיימת.

זאב ולדינגר: אנחנו בשנתיים האחרונות עשינו סדר בכל התהליך הזה.

לילה מרגלית: יש כאן הרחבה של הסמכויות שנותנים למאבטחים.

לילה מרגלית: קודם לא הייתה סמכות לדרוש מאנשים להזדהות.

זאב ולדינגר: רמת ההכשרה תיקבע בכפוף לשינוי שיהיה פה.

לילה מרגלית: נראה לי שהמענה שנתנו בחוק להסדרת הביטחון הוא מענה ראוי.

לילה מרגלית: יש פיקוח של נציג משטרה מוסמך.

לילה מרגלית: נראה לי שאפשר להסתפק בזה.

לילה מרגלית: לא הגיוני שהכנסת תרד לפרטים.

גאלב מג'אדלה: האם אדוני יכול לתת לנו דוגמה למה הוא מתכוון?

גאלב מג'אדלה: אתה מסכים איתי שהשחיתות בחברה הישראלית בשנים האחרונות חוגגת, ואתה מסכים איתי שאנחנו צריכים להיות זהירים בכל דבר, ואתה מסכים איתי שיש לנו צרות צרורות בכמעט כל חלק בחברה.

גאלב מג'אדלה: אם לא נהיה עם היד על הדופק הדברים ילכו ויחמירו.

גאלב מג'אדלה: מה מאבטח כזה מקבל?

גאלב מג'אדלה: בשביל להיות מורה בבית ספר אני צריך ללמוד 3 שנים.

גאלב מג'אדלה: מאבטח ממלא תפקיד חשוב, רגיש ומורכב.

גאלב מג'אדלה: איזו הכשרה הוא מקבל כדי שכשאני אבוא לקניון אני אדע שבפתח הקניון עומד אדם שקיבל מספיק הכשרה לעמוד במשימה הקשה הזאת?

זאב ולדינגר: קבענו עבודה מאוד מסודרת שמופצת היום לכל הקב"טים בארץ, שקובעת מה המענה המקצועי שצריך לעמוד בו כל מאבטח, מה מכילה ההכשרה לפרטי פרטים.

זאב ולדינגר: מכיוון שצפינו את מה שאתה אומר, גם קבענו תו תקן לבית ספר אזרחי, כדי שלא כל "חאפר" יוכל מחר בבוקר להגיד שהוא מכשיר ללא פיקוח שלנו.

זאב ולדינגר: קבענו תו תקן למדריכים.

זאב ולדינגר: כל מאבטח כדי לאבטח מוסד חינוך עושה הכשרה של 3 ימים מסודרים, נושא בכיסו פנקס שכתוב בו מה ההכשרה שלו, מה הסמכויות שלו.

זאב ולדינגר: המשמעות של החוק הזה היא שהוא מרחיב את ההכשרה לאותם מאבטחים שעד היום לא היו תחת כנפיה של המשטרה.

גאלב מג'אדלה: יושב כאן האחראי לאבטחה ב"תנובה".

גאלב מג'אדלה: יש ל"תנובה" עניין להעסיק מאבטחים טובים וזולים.

גאלב מג'אדלה: איך אנחנו יכולים להבטיח שגוף מסחרי כמו "תנובה", שאני לקוח שלו, יעסיק מאבטחים שקיבלו הכשרה טובה?

זאב ולדינגר: "תנובה" ועוד הרבה גופים אחרים אינם נמצאים בפיקוח של משטרת ישראל.

זאב ולדינגר: זה לא מצוי בפרק הזה, אלא בחוק להסדרת הביטחון.

זאב ולדינגר: ברגע שיפורטו הגופים, המשמעות תהיה שהפיקוח, כפי שהוא מצוי היום בגופים מצומצמים, יורחב לגופים אחרים.

זאב ולדינגר: החוק הזה נותן תקליט למאבטח, הוא לא אומר מי יטופל בו, מי יהיה בו.

זאב ולדינגר: חוק להסדרת הביטחון אומר איזה גופים יוכלו להשתמש בסמכויות האלו.

זאב ולדינגר: אלה שני דברים שונים.

גאלב מג'אדלה: זה הסבר שמניח את הדעת.

לילה מרגלית: אם המחוקק לא קובע דבר לגבי הקריטריונים להכשרה, אז בסופו של דבר אם אין פיקוח..

גאלב מג'אדלה: תסכימי איתי שהכנסת לא יכולה לקבוע קריטריונים ברמה פרטנית.

לילה מרגלית: בוודאי שלא.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יכולים בגוף החוק לתת משאבים, להתייחס להכשרה כמרכיב חשוב, אבל אנחנו לא יכולים להיכנס לפרטי פרטים.

גאלב מג'אדלה: נוכל לתת את הדעת לכך שזה לא יהיה מסחרי בגופים עסקיים אלא למען אבטחת הציבור.

גאלב מג'אדלה: אם את רוצה שנחדד את זה במילים אפשר לעשות את זה.

רחל גוטליב: נדמה לי שהמענה החקיקתי בקטע הזה הוא מענה ראוי.

גאלב מג'אדלה: יש לך הצעה להדגשים?

רחל גוטליב: אני אשקול את זה.

ולדימיר סברדלוב: אני לא שקט לגבי סעיף 6(ג).

ולדימיר סברדלוב: צריך להיות פה איזה שהוא גוף שיהיה אחראי.

ולדימיר סברדלוב: אם אנחנו רואים מאבטח בלי תג, זאת אומרת שאין לו סמכויות.

ולדימיר סברדלוב: מישהו צריך לתת מענה לעובדה שמאבטחים עושים את עבודתם ללא תג או ללא תעודה.

ולדימיר סברדלוב: מי אחראי?

רחל גוטליב: החברה ששולחת את המאבטח.

לבנת משיח: אם החברה נתנה לו והוא לא עונד את זה, אז הוא אחראי.

רחל גוטליב: זה בא להבטיח מצב שכשמאבטח משתמש בסמכות שלו אל מול אזרח, האזרח ידע שיש לאותו אדם סמכות.

רחל גוטליב: גם לשוטר יש תג ותעודה מזהה.

גאלב מג'אדלה: מאבטח בתפקיד חייב לענוד תג ולהחזיק תעודה מזהה, כי אם הוא לא יעשה זאת, אז כל אחד יוכל להגיד שהוא מאבטח.

ולדימיר סברדלוב: מי אחראי על המאבטחים שלא עונדים תגים?

גאלב מג'אדלה: המאבטח צריך לדאוג שיהיה לו תג.

גאלב מג'אדלה: החברה שמעסיקה אותו אחראית.

גאלב מג'אדלה: אם אני בא לקניון ומוצא אותך לבוש כמאבטח, אז מי שנושא באחריות זה מי ששלח אותך.

ולדימיר סברדלוב: האם יש אפשרות להגיד מי אחראי?

גאלב מג'אדלה: יש חברות ששולחות את האנשים באמצע ההכשרה לאבטח בקניון, אבל כדי שלא ידעו מי שלח אותם לא נותנים להם תג.

גאלב מג'אדלה: מי אחראי במקרה כזה?

עמיחי הלוי: הממונה על הביטחון או קצין הביטחון באותה חברה אחראים.

עמיחי הלוי: אחת מהסמכויות של הקב"ט נגזרת מהממונה על הביטחון שאישר אותה.

גאלב מג'אדלה: האם מה שאתה אומר מופיע?

עמיחי הלוי: אולי זה בחוק להסדרת הביטחון.

רחל גוטליב: החוק מגביר את הסמכויות של המאבטח, הוא לא נכנס לשאלה של מערכת היחסים בינו לבין המעסיק שלו.

רחל גוטליב: יכול להיות שהוא מאבטח לבד ולא בחברה, או שאולי הקניון מעסיק אותו באופן אישי.

רחל גוטליב: אנחנו לא יכולים להיכנס לסוגייה הזאת פה.

רחל גוטליב: לא נראה לי שזאת המסגרת הנכונה להסדיר את מערכת היחסים.

רחל גוטליב: .

גאלב מג'אדלה: איפה את יכולה לכתוב שמי שהלביש מישהו ושלח אותו למשימה הוא גם זה שנושא באחריות?

רחל גוטליב: יש את חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה שאומר שחברה שמארגנת שירותי שמירה טעונה אישור מטעם משרד הפנים.

רחל גוטליב: החברה הזאת נמצאת בפיקוח של משרד מסוים.

גאלב מג'אדלה: זה הובטח שם?

גאלב מג'אדלה: שואל אדם, שמכיר את זה מהכיוונים השליליים והחיוביים, על מי מוטלת האחריות כשמעמידים אדם בכניסה לקניון בלי תג, מה קורה כשיש אירוע ורואים שאין לאיש הכשרה, האם האחריות תוטל עליו או על מי ששלח אותו.

גאלב מג'אדלה: בוודאי שגם עליו, אבל אני רוצה שהיא תוטל גם על מי ששלח אותו.

גאלב מג'אדלה: הוא נפל קורבן.

גאלב מג'אדלה: יש מישהו שעושה עליו ביזנס.

גדעון ד': חוק העונשין עונה על העניין הזה.

גדעון ד': מישהו שמחפש עלי בלי שיש לו סמכויות עובר עבירה, בוודאי מי ששלח אותו לעשות את זה.

קריאה: את אותה שאלה אפשר לשאול לגבי עשרות דברים שקשורים במאבטח.

קריאה: אפשר לשאול מי מוודא שיש לו רשיון נשק בתוקף, או מי מוודא שרשיון הנהיגה שלו בתוקף.

קריאה: לכל דבר כזה יש את מי שאחראי.

קריאה: יש מי שאחראי לתת לו רשיון נשק בתוקף, ויש מי שאחראי לתת לו רשיון רכב בתוקף.

קריאה: אני לא חושב שהשאלה צריכה להתייחס דווקא להיבט של הסמכויות.

ולדימיר סברדלוב: זה בסדר אם אנחנו מפרסמים את החוק כך שכל אזרח ידע שאם אין למאבטח תג או תעודה אפשר להתייחס אליו איך שרוצים.

אוהד עוזרי: מה לגבי אנשי צד"ל שלא יכולים לעסוק באבטחה כי הם לא אזרחים ישראליים והם לא תושבי קבע?

דני גבע: יש חוק צד"ל שמסדיר את הסטטוס.

דני גבע: לא צריך להכניס שום אלמנט בחוק שאומר שמי שהיה בצד"ל יכול לשמש כשומר.

דני גבע: זה לא קשור.

דני גבע: הדרישה היא דרישה של אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל.

דני גבע: יש קריטריונים לקבלת סטטוס על פי חוק צד"ל.

גאלב מג'אדלה: נניח שמוסד מסויים העסיק איש צד"ל, וכאן החוק אומר שהוא חייב להיות תושב ואזרח..

דני גבע: הוא לא יכול אם הוא לא תושב ולא אזרח.

רחל גוטליב: הוא לא יקבל אישור.

דפנה: 7.

דפנה: הסמכת חייל (א) קצין צה"ל בדרגת סגן אלוף ומעלה, שקבע ראש המטה הכללי בצבא הגנה לישראל, רשאי למנות חייל בדרגת קצונה האחראי על הפעלת חיילים במשימות אבטחה ושמירה על ביטחון הציבור (בסעיף זה – מפקד משימה) אשר יהיה רשאי להסמיך חיילים בסמכויות לפי חוק זה (ב) לא תוענק סמכות לפי סעיף קטן (א), אלא לחייל שמפקד המשימה אישר כי הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום האבטחה ובתחום הסמכויות המסורות לו לפי חוק זה.

דפנה: (ג) חייל מוסמך לא יעשה שימוש בסמכויות לפי חוק זה אלא בעת מילוי תפקידו, ואם הוא עונד תג או סימן המעיד על הסמכתו ושמו מופיע ברשימת חיילים שהוסמכו, שתימצא בידי מפקד המשימה, אותה יראה על פי דרישה.

מירי פרנקל-שור: בחוק מ1969 מתייחסים לחייל שהסמיכו קצין בדרגה שאינה פחותה מאלוף משנה.

מירי פרנקל-שור: גם שרשרת ההסמכה שם היא לא כפי שהיא היום.

רוני לב: השוני העיקרי בין חיילים שמבצעים משימות אבטחה למאבטחים הוא בתחלופה שלהם.

רוני לב: חיילים יוצאים למשימות אבטחה שוטפת לא כעבודה אלא כתחלופה משימתית.

רוני לב: בחוק מ1969 דובר על הסמכה של אלוף משנה שהסמיך שמית כל חייל.

גאלב מג'אדלה: אין קשר בין התחלופה להכשרה.

רוני לב: אני לא מדברת כרגע על ההכשרה, אלא על מי שמוסמך למנות.

רוני לב: זה לא נראה סביר שיבוא אלוף משנה כדי למנות שמית כל חייל שיוצא למשימת אבטחה לפרק זמן קצר.

רוני לב: יש יותר היגיון בכך שייעשה את זה מפקד משימה שוטפת.

גאלב מג'אדלה: איזה דרגה?

רוני לב: הוא יכול להיות קצין זוטר בדרגת סג"מ, אבל הקצין הזה מוסמך על ידי סגן אלוף שמפקח על כך שאותו מפקד מכשיר את חייליו למשימה.

רוני לב: הפרקליטות הצבאית מעורבת בהכנת ההכשרה, מקפידה שכל הסמכויות המופיעות בחוק יועברו לחיילים, שהם יבינו אותם ויטמיעו אותם לפני שהם יוצאים למשימת האבטחה.

גאלב מג'אדלה: את אומרת שהחיילים עוברים הכשרה ראויה וטובה, אבל זה שממנה אותם הוא זוטר.

רוני לב: אנחנו לא רואים בכך פסול.

רוני לב: אותו קצין זוטר מפקד עליהם בשטח, יודע מי האנשים שנמצאים אצלו.

רוני לב: אותו קצין זוטר גם מדווח לאותו סגן אלוף שמעליו.

רוני לב: אין פסול בכך שהוא זה שאומר לאותו קצין: ראה, אלה הם החיילים שאני רוצה להסמיך אותם לעסוק באבטחה אחרי שיעברו את ההכשרה.

רוני לב: אנחנו לא רואים פסול בזה שאותו קצין שבפועל ממנה, מכשיר ומדווח הוא סג"מ.

רוני לב: אותו סג"מ מקבל סמכויות רחבות למשימות קשות יותר מאשר משימות האבטחה.

גאלב מג'אדלה: זה נשמע לא בסדר.

גאלב מג'אדלה: מי הכשיר אותו?

גאלב מג'אדלה: איזו הכשרה הוא קיבל?

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא רואים בזה דבר פסול, אלא דבר לא תקין.

מירי פרנקל-שור: לא ברור פה המנגנון.

מירי פרנקל-שור: מה שמונח בפני הוועדה זה הענקת סמכויות של שוטר לחייל.

מירי פרנקל-שור: אנחנו שומעים על אחריות המשטרה להכשרת מאבטחים, אנחנו גם יודעים שלשוטרים יש את הסמכויות, אבל מה שעולה מהסעיף הזה הוא שיש איזה שהוא סג"מ שצריך להעביר איזו הכשרה שלא ברור מה היא.

גאלב מג'אדלה: אנחנו גם לא יכולים להרשות לעצמנו לרדת ברמת האחריות בדרגים בין מה שחוקקנו לפני כמה שנים לבין מה שאנחנו מחוקקים היום.

גאלב מג'אדלה: המצב היום הרבה יותר מסובך מאשר מה שהיה לפני כמה שנים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים לעשות דברים הרבה יותר ראויים, הרבה יותר טובים מאשר מה שנעשה לפני כמה שנים.

רוני לב: החייל שמבצע את האבטחה הוא חייל בחובה.

רוני לב: מי שמסמיך אותו הוא אלוף משנה.

רוני לב: דווקא אותו פער ביניהם יותר מטריד אותנו.

רוני לב: הרמטכ"ל ממנה סגן אלוף, כשסגן האלוף ממנה מפקד משימה.

מירי פרנקל-שור: מפקד המשימה הוא זה שמסמיך את החיילים.

רוני לב: אני מסכימה, אבל גם על ידי כך שאותו סגן אלוף ממנה את מפקד המשימה להסמיך את החיילים יש פיקוח.

מורן יהואש: יש בפקודות הצבא מערך שיעור שבו מוסדר, על בסיס החוק הקיים היום, מה מותר לחייל ומה אסור לו.

מורן יהואש: החייל עובר הכשרה.

מורן יהואש: מעבר למה שפירטו בהנחיות של המשטרה של אימון פיזי הוא גם עובר תדריך.

מורן יהואש: באותו תדריך מוסבר לחייל מה מותר ומה אסור לו, כשהדגשים מדברים על זכויות האזרח.

מורן יהואש: זה התדריך שמועבר לחייל לפני שהוא יוצא למשימה הזאת.

מורן יהואש: זה בנוסף לכל הפעולות האחרות שמכשירות אותו, בין אם זה אימון בנשק, בין אם זה תרגול, בין אם זה זיהוי של כל דבר אחר.

מירי פרנקל-שור: כמה זמן זה לוקח?

מורן יהואש: אני לא יודעת להגיד לך.

מורן יהואש: אנחנו לא הגדרנו בפרק ההדרכה.

מירי פרנקל-שור: השאלה אם זה לוקח חודשים, ימים או שעות.

מורן יהואש: זאת הכשרה שתהיה פר משימה.

מורן יהואש: אותה מחלקה יכולה להיות מועברת עכשיו להגנת מתחם הסעה.

מורן יהואש: היא תעבור את התדריך באותו יום.

מירי פרנקל-שור: זה תדריך לגבי שימוש בסמכויות, הוא לא לגבי ביצוע המשימה.

מורן יהואש: כחלק מתדריך המשימה אנחנו נותנים דגש לסמכויות.

מורן יהואש: זה כמו שאנחנו נותנים דגש להוראות פתיחה באש.

מורן יהואש: זה פר משימה.

מורן יהואש: התדריך הזה חוזר על עצמו כמו כל תדריך אחר שיכול להיות בכל משימת אבטחה.

מירי פרנקל-שור: כמה זמן לוקחת הכשרה למאבטח?

זאב ולדינגר: הכשרה לסמכויות זה מערך שיעור של בין 4 ל-5 שעות.

עמיחי הלוי: ההכשרה של אותם חיילים נעשית בשני מרכיבים, האחד הכשרה מקצועית של ירי, שזה במסגרת אימונים מסויימים, והדבר השני זה תדריך אחד פר משימה.

עמיחי הלוי: המשימה נעשית על ידי פיקוד של אותו קצין זוטר.

עמיחי הלוי: המשימה הזאת מאושרת על ידי קצין בדרגת סגן אלוף, שבעיני זה נראה הקצין הטריוויאלי לאותה משימה.

עמיחי הלוי: להעביר את הסמכות הזאת היום לרמת אלופי משנה זה לא נכון, כי הכרתם של החיילים היא פחותה.

עמיחי הלוי: דרגת סגן אלוף מקביל לכל קצין משטרה שמאשר את אבטחתם או את המאבטחים האחרים.

עמיחי הלוי: הסעיף הזה כמו שהוא כתוב הוא טוב.

עמיחי הלוי: בצבא יש הקפדה מלאה על מילוי כל הפרטים המדוקדקים ביותר.

מירי פרנקל-שור: החוק הזה בא להחליף את החוק מ1969 שהיה הוראת שעה.

מירי פרנקל-שור: ההצעה שמוצעת כאן לא נראית לי מספיק מתאימה, רגישה וראויה בנסיבות העניין.

רוני לב: האם זה נראה לך כך משום שהדרגה של הקצין המסמיך הורדה?

מירי פרנקל-שור: זה המכלול.

מירי פרנקל-שור: יכול להיות שיש לכם כוונות מאוד טובות, אבל הן לא באות לידי ביטוי בסעיף.

רוני לב: בתוך ההכשרה הזאת כלולה ההכשרה המקצועית ואותו מערך שיעור שלא נופל מכל אופן העברה של סמכויות למאבטחים.

רוני לב: זה לא תדריך של 10 דקות.

רוני לב: הקשר בין אלוף משנה לחייל שפועל בשטח הוא הרבה יותר רחוק מאשר הקשר בין אותו סג"מ שמסמיך לחייל בשטח.

ורן יהואש: זה גם בא לידי ביטוי בהרבה תדריכים אחרים לא פחות מורכבים כמו הוראות פתיחה באש.

מירי פרנקל-שור: מה שכתוב פה זה שמי שמעביר את השיעור ומכשיר את החיילים הוא גם זה שממנה אותם.

מירי פרנקל-שור: לנו נראה שצריכה להיות הפרדה בין מי שמעביר את השיעור למי שמסמיך.

רוני לב: האם אצל מאבטחים במשטרה יש שוני?

רוני לב: האם מי שמכשיר אותם הוא לא גם זה שבסופו של דבר נותן להם את הגושפנקא ללכת לשטח ולפעול?

גאלב מג'אדלה: ניצב משנה ולדינגר אמר שיש מערך הכשרה שהוא לא באחריות הקצין הממונה.

רוני לב: הקצין הזה צריך לתת את הדין בפני אותו סגן אלוף שממנה אותם.

רוני לב: יכול להיות שאפשר להכניס איזה שהוא מנגנון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מחפשים להעמיד לדין עוד קצין.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שתעשו הפרדה בין הממנה למכשיר, כדי שנדע שזה שהכשיר יכול לבדוק בבוא העת את ההכשרה שלו, מה קורה איתה.

רוני לב: אנחנו נעשה איזו שהיא בדיקה יחד עם הגורמים המקצועיים ונבוא עם הצעה.

דפנה: 8.

דפנה: הפקדת נשק (א) לשם שמירה על ביטחון הציבור רשאי השר לקבוע בצו מקומות שבהם יהיה אסור להכניס נשק או לשאתו.

דפנה: (ב) במקום שנקבע בצו לפי סעיף קטן (א), רשאי מי שמוסמך לערוך חיפוש לפי הוראות חוק זה, לדרוש מאדם הנכנס לאותו מקום, כי יפקיד בעת שהייתו במקום את הנשק שהוא נושא עמו, או למנוע ממנו את הכניסה עם נשק כאמור, אף תוך שימוש בכוח סביר – אם סירב להישמע להוראותיו.

דפנה: (ג) הפקדת נשק לפי סעיף זה תהיה בדרך שתיקבע בתקנות שיתקין השר בהסכמת שר הפנים.

דפנה: (ד) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכות לאסור הכנסת נשק למקום, על פי כל דין.

מירי פרנקל-שור: למה ועדת חוקה, חוק ומשפט?

רחל גוטליב: לא היה ברור לאיזו ועדה זה ייכנס.

גאלב מג'אדלה: זה יהיה באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

דפנה: 10.

דפנה: ביטול.

דפנה: חוק סמכויות חיפוש בשעת חירום (הוראת שעה), התשכ"ט-1969 – בטל.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מסתפקים בזה.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכם על התרומה שלכם.