ועדת המשנה לנושא לקויות למידה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 6, 2005-08-10 11:00

גילה פינקלשטיין: בוקר טוב.

גילה פינקלשטיין: אני מודה לכם שבאתם למרות הקיץ ואתם מתמידים ודואגים לליקויי למידה ואני מקווה שסוף סוף נראה שהחיים קלים להם יותר.

גילה פינקלשטיין: דיברנו על זה בישיבה הקודמת, שככל שנדרוש יותר, קשה יהיה להשיג, נדרוש פחות - אבל את המינימום והמבין יבין.

גילה פינקלשטיין: אם נדרוש יותר, לא נקבל כלום, אז נדרוש את המינימום.

גילה פינקלשטיין: ישבנו עם היועצת המשפטית לראות מה עוד נותר לדיון כדי להכין את החוק לקריאה ראשונה, שצריכה לעלות במליאת הוועדה, כי אנחנו ועדת המשנה של ועדת החינוך.

גילה פינקלשטיין: אנחנו רוצים לקדם את זה ולהיפגש בסוף אוגוסט לפגישה נוספת, ובסוף הישיבה נדבר על התאריך כדי שתהיה נוכחות ונוכל להתקדם.

גילה פינקלשטיין: החוק חייב להיות מוכן לקריאה ראשונה מיד עם פתיחת המושב, כי אחרת תהיה סחבת.

גילה פינקלשטיין: אם ניפגש שוב בקיץ, אולי עוד פעמיים לפחות ונעשה מאמץ נוכל להתקדם.

גילה פינקלשטיין: מרב משקיעה מזמנה וזה לא חוק פשוט, הוא מורכב מאוד וזו הזדמנות להודות לה.

גילה פינקלשטיין: רצינו לדבר היום על איזה מוסדות יחול החוק.

גילה פינקלשטיין: נראה אם יש לנו נציגים, כדי שנוכל להתמקם בנושא הזה.

גילה פינקלשטיין: על איזה נושא יכול לחול החוק, על מכינות קדם אקדמיות?

גילה פינקלשטיין: אולי נשמע את מרב ונפתח את הנושא לדיון ואם לא, נעבור לנושא הבא ונחזור לזה בפגישה הבאה.

מרב ישראלי: זה באמת חשוב מאוד לסגור את הנושא הזה, כי חלק גדול מההוראות שיבואו אחר כך נגזרות מהשאלה על איזה מוסדות זה יחול.

מרב ישראלי: לכן, זה נושא שחשוב לדון בו בהתחלה וננסה לראות איזה נציגים יש פה ועל מה אפשר לדבר היום ומקסימום, בישיבה הבאה נזמין באופן ספציפי עם נושא ספציפי, כדי שאנשים ידעו שזה הדיון ונוכל לסגור את הנושא, כי זה חשוב לסכם אותו לפני דברים אחרים.

מרב ישראלי: לעניין ההגדרה, ספיח של הישיבה הקודמת, הגענו למשהו די סגור, יש עוד כמה דברים קטנים אבל סיכמנו לגבי ההגדרה בישיבה הקודמת.

מרב ישראלי: היתה בעיה עם הפרוטוקול ורציתי להביא אותו לכאן ולא יכולתי לעשות את זה כי היו הרבה פרטים אז לישיבה הבאה יונח על השולחן נוסח מעודכן בנושא של ההגדרה.

מרב ישראלי: לעניין על איזה מוסדות זה יחול, כרגע הצעת החוק מדברת רק על מוסדות להשכלה גבוהה, שהמועצה להשכלה גבוהה מפקחת עליהם באיזו שהיא צורה.

מרב ישראלי: נאמרו כאן בישיבות הקודמות אמירות שיש צורך להרחיב את המוסדות שעליהם החוק יחול.

מרב ישראלי: זו לא שאלה פשוטה עד כמה צריך להרחיב ועל איזה מוסדות בדיוק.

מרב ישראלי: אני אגיד, כנקודת פתיחה לדיון, שבתיקון של חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, בנושא של מוסדות על תיכוניים ושירותי חינוך, ההתייחסות שם היא יותר לנושא של נגישות פיסית וחושית.

מרב ישראלי: ההגדרה של מוסד על תיכוני היא רחבה וכוללת את כל המוסדות להשכלה גבוהה, כולל שלוחות חו"ל והחלופה החמישית מאוד רחבה.

מרב ישראלי: היא כוללת מוסד על תיכוני להשכלה מקצועית, טכנית, תורנית או דתית.

מרב ישראלי: זאת אומרת, יש פה משהו מאוד רחב.

גילה פינקלשטיין: זה בעצם כל המוסדות.

מרב ישראלי: אני מציעה שאולי תהיה התייחסות ואולי נעשה משהו יותר מצומצם, צריך לדון בזה.

משה אהרוני: בדיונים קודמים קיבלנו את העמדה ואני חושב שזה נורא חשוב שגם בדיון העקרוני בהצעת החוק הזאת, אמרנו שלמעשה במוסדות להשכלה גבוהה, לפחות במתוקצבים, נעשים דברים ויש מנגנון ויש פעילות מאוד יפה שגדלה מדי שנה.

משה אהרוני: אם תרצו אשמח למסור נתונים אבל זה לא הנושא כרגע.

משה אהרוני: דווקא אם יש ערך מוסף וחשוב לבדיקה הזאת, זה לגבי אותם סוגי מוסדות שעדין לא נעשים דברים בהם.

משה אהרוני: אם ניקח למשל את המכינות הקדם אקדמיות, שלומדים בהן קרוב ל-30 אלף תלמידים מדי שנה, אולי 28 אלף אבל יש שם אחוז מאוד גדול של תלמידים עם לקויות למידה שלא הצליחו לסיים בגרות ולכן מגיעים למכינה.

משה אהרוני: המכינה מהווה בשבילם צוואר בקבוק מאוד קשה וחשוב להגיע להשכלה גבוהה.

משה אהרוני: אם הם לא עוברים את המכינה, הם לא מגיעים.

משה אהרוני: דווקא שם מאוד חשוב שהם יקבלו את החיזוק, את ההתאמות והטיפול המתאים וכולי.

משה אהרוני: כיום זה לא ניתן שם, למרות שבעבר פנו אלינו מהאגודה לקידום החינוך - -

מרב ישראלי: אולי תפרט מי אחראי עליהם.

משה אהרוני: המכינות הקדם אקדמיות כשמן הן.

משה אהרוני: הן לא קשורות אלינו במובן התוכני.

משה אהרוני: אין לנו שום אחריות תכנית למה שקורה שם, לכל מיני החלטות איפה תפתח מכינה, איזה סוג של מכינה, יש חד שנתית, דו שנתית, יש מכינות לאוכלוסיות מסוימות, יש מכינות למקצועות מסוימים, יש כל מיני סוגים.

משה אהרוני: מי שאחראי לזה זה האגודה לקידום החינוך ששייכת למשרד החינוך.

משה אהרוני: זה נכון, שהתקצוב של המכינות בא בעקרון מות"ת.

משה אהרוני: כמה עשרות מיליונים, נדמה לי כ-40 מיליון שקל בשנה ות"ת מעבירה עבור המכינות ויש חלק נוסף שמגיע ממשרד החינוך.

משה אהרוני: אנחנו משמשים מעין צינור להעברת הכסף.

משה אהרוני: אין לנו שום אחריות מבחינת התכנים והגזירות.

מרב ישראלי: זו גם שאלה ליעל: יעל, אם אני מסתכלת על ההגדרה של מוסד להשכלה גבוהה, כפי שהוא נמצא כאן, זה לא יכלול מכינות קדם אקדמיות?

מרב ישראלי: מכינה לא פועלת במסגרת של מוסד להשכלה גבוהה?

יעל טור כספא: היא יכולה לפעול במקום הפיסי, אבל היא לא חלק מהמוסד.

מרב ישראלי: זאת אומרת, ההגדרה כרגע לא כוללת אף מכינה.

יעל טור כספא: לא, בגלל הצענו להוסיף את הסעיף שאומר: מכינה קדם אקדמית המתקיימת במוסדות המפורטים בסעיפים קטנים (1) עד (3),במכתב שכתבנו בזמנו.

מרב ישראלי: יש מכינות שפועלות לא במסגרת המוסד כאמור, שהן עצמאיות לכאורה ממוסד אקדמי?

משה אהרוני: אני לא ממש יודע.

משה אהרוני: יתכן ויש.

משה אהרוני: אני חושב שרובן צמודות או סמוכות למוסד להשכלה גבוהה.

יעל טור כספא: אולי כדאי להזמין את הנציג המתאים.

מרב ישראלי: אני רוצה שבישיבה הזאת נרכז את המוסדות ומי אחראי עליהם ואז, בישיבה הבאה אתי תזמין באופן ספציפי ותכתוב להם שזה נושא הדיון.

משה אהרוני: בכל אוניברסיטה יש מכינה קדם אקדמית אבל היא לא תחת אחריותנו.

משה אהרוני: היא מתנהלת בתוך האוניברסיטה.

משה אהרוני: יש גם מכללות שבהן יש מכינות.

מרב ישראלי: אבל לפי מה שיעל אמרה לי, זה לא חלק מהמוסד להשכלה גבוהה.

יעל טור כספא: ממה שאני יודעת זה לא, אבל כדאי לברר את זה.

גילה פינקלשטיין: אני חושבת שהמכינה הקדם אקדמית שייכת לאוניברסיטה.

קריאות: לא, יש גם עצמאיות.

מרב ישראלי: בואו נסכם שזה אחד הנושאים שאנחנו רוצים לברר בישיבה הבאה.

מרב ישראלי: צריך להזמין נציגים מהאגודה לקידום החינוך.

מרב ישראלי: יבינה, זה באמת פועל במסגרת משרד החינוך?

יבינה זכאי: זה אגודה שמשרד החינוך מקושר אתה, אבל היא לא חלק.

מרב ישראלי: אנחנו נזמין אותם באופן ספציפי.

יהודית אלדור: האחראי שם הוא דוקטור מאיר פרץ.

מרב ישראלי: שאלה נוספת: האם יש מישהו באוניברסיטאות, במכללות שהוא איש קשר לנושא המכינות?

מרב ישראלי: אני רוצה גם את הצד של האוניברסיטאות בעניין הזה.

מרב ישראלי: נזמין גם את מנהלי המכינות.

משה אהרוני: חשוב להגיד פה מבחינתנו, שחוק המועצה להשכלה גבוהה, שעל פיו אנחנו פועלים, לא חל על המכינות.

משה אהרוני: סמכויות המועצות להשכלה גבוהה לא חלות על המכינות אלא רק על השכלה גבוהה.

משה אהרוני: אנחנו לא יכולים לקבוע הנחיות שקשורות למכינות.

משה אהרוני: אפשר לעשות משהו דומה, אפשר ללמוד.

משה אהרוני: הם ישבו אצלנו ולמדו, אבל נורא חשוב לתת פתרון.

משה אהרוני: יש שם אחוז מאוד גבוה לסטודנטים עם ליקויי למידה ובשבילם זה צוואר בקבוק אמיתי.

משה אהרוני: אם הם לא עוברים את המכינה הם לא מגיעים בכלל ולכן, נורא חשוב שהחוק יחול גם על הנושא הזה.

משה אהרוני: תצטרכו גם לבדוק מי יתקצב את זה במכינות.

משה אהרוני: דבר דומה למכינות זה הנושא של מה"ט.

מרב ישראלי: יש פה נציג של מה"ט?

ורד וגנר: אני נציגת משרד התמ"ת, שאחראי על הנושא של מה"ט.

ורד וגנר: יש קמפוסים שלצד המוסד להשכלה גבוהה יש בהם מסגרת של מה"ט.

מרב ישראלי: משה, סיימת לגבי הדברים שקשורים אליכם?

משה אהרוני: אני רק אומר על מה"ט, שזה די דומה למכינות מהבחינה הזאת של מסלולי לימודים להנדסאים וטכנאים.

משה אהרוני: זאת לא השכלה גבוהה אלא על תיכונית והיא נורא חשובה, כי להמון אנשים וגם לליקויי למידה זאת האפשרות לרכוש מקצוע.

משה אהרוני: היות וכל כך הרבה אנשים רוצים היום ישר תואר אקדמי, דווקא יש דרישה למקצועות האלה.

משה אהרוני: זה יכול להוות פתרון טוב להרבה אנשים וחשוב לתת שם את התמיכה.

משה אהרוני: אגב, הרבה ליקויי למידה מניסיוני, היות ויש להם בעיות בתחום המילולי של קריאה וכולי, הם פונים דווקא למקצועות הטכנולוגיים כי יותר קל להם ולכן, גם במה"ט יש כמות די נכבדת של אנשים כאלה וחשוב לעזור להם.

יעל טור כספא: בהמשך לדברים האלה, שאם אכן יכללו את המוסדות העל תיכוניים שהם לא מוסדות להשכלה גבוהה, כמובן שמי שיצטרך לקבוע את הדברים זה שר התמ"ת.

מרב ישראלי: לכן אמרתי שנצטרך לדון הלאה בתוכן של החוק כי כרגע, אם אני לא אדע על איזה מוסדות זה חל, אני גם לא אוכל לדעת איזה מנגנון להחיל עליהם.

ורד וגנר: גם בנושא מה"ט - -

מרב ישראלי: את יכולה להסביר לנו את המערכת?

ורד וגנר: אני מעדיפה שיבוא איש מקצוע מתוך מה"ט.

ורד וגנר: יש מכללות שמפוקחות על ידי משרד התמ"ת.

ורד וגנר: זה לא מכללות של המשרד אלא מפוקחות על ידו.

ורד וגנר: יש מספר גופים שעוסקים בהכשרת הנדסאים וטכנאים.

ורד וגנר: יש גם הנדסאים ומתנהל במה"ט גם מרשם של ההנדסאים בסיום הלימודים.

ורד וגנר: המקצועות הם מוגדרים.

ורד וגנר: יש רשימה די ארוכה של מקצועות שיש להם הרבה ביקוש בשוק.

ורד וגנר: לפי מה שהבנתי, יש לימודים שמתקיימים באותם קמפוסים שבהם מתקיימים לימודים להשכלה גבוהה, מתקיים לצידם גם לימודים של הנדסאים וטכנאים.

מרב ישראלי: אבל זה לא בהכרח.

ורד וגנר: לא בהכרח.

ורד וגנר: יש מסגרות שהן עצמאיות אבל יש מסגרות שהן מתקיימות באותם קמפוסים והאבחנה ליצור אפליה שבאחד המקומות, אחד המוסדות כן יהיה הסדר לגבי ליקויי למידה ובאחר לא, זה לא יעלה על הדעת.

מרב ישראלי: אני רוצה להבין: המכללה היא זו שמעניקה את התעודה בחסותכם?

מרב ישראלי: איך זה מתקיים?

ורד וגנר: כן, הלימודים בסופו של דבר מוכרים על ידי המשרד, על פי הלימודים שנעשו באותן מכללות.

מרב ישראלי: כשנצטרך להגדיר את סוגי הלימודים, צריך לדעת אם זו תעודה ממשלתית וכולי, כי יש כל מיני סוגים.

מרב ישראלי: אולי תדאגו שיגיע נציג של מה"ט, כדי שנוכל לברר את כל הפרטים.

מרב ישראלי: יש לנו כרגע את המכינות ואת מה"ט.

יבינה זכאי: גם המכללות להכשרת עובדי הוראה.

מרב ישראלי: אבל ברובם הם מוסדות להשכלה גבוהה היום, נכון?

מרב ישראלי: יש מעט מאוד שלא.

מרב ישראלי: ממה שבררנו בנושא אחר, יש שני סוגים של מכללות להכשרת עובדי הוראה שהן לא אקדמיות: זה אלה של הממ"ד, עם נטייה חרדית ומוסדות חרדיים.

יבינה זכאי: לא, יש את דוד ילין ובית ברל - -

מרב ישראלי: הן תחת מכללות בפיקוח משרד החינוך.

מרב ישראלי: שמתי את ההגדרה של הנגישות רק כדי לפתוח את הדיון.

מרב ישראלי: אנחנו לא מאמצים אותה בהכרח.

מרב ישראלי: אני שואלת אם המכללות, לא אלה שהזכרתי, לא יכנסו בהגדרה של מוסד להשכלה גבוהה?

אסתי בקון: זה בתקצוב משרד החינוך.

מרב ישראלי: בסדר.

מרב ישראלי: יש שני סוגים של מוסדות להכשרת מורים שהם לא מוסדות להשכלה גבוהה, עד כמה שאני יודעת.

יעל טור כספא: יבינה אומרת שצריך להזמין את האנשים.

מרב ישראלי: בסדר, אני רק מנסה לאבחן מהותית מה אנחנו צריכים להזכיר באופן נפרד.

מרב ישראלי: עד כמה שאני יודעת ובררתי את זה לצורך נושא אחר, יש שני סוגים של מוסדות להכשרת מורים וצריך להזמין את נוח גרינפלד.

גילה פינקלשטיין: צריך להזמין גם את שרה זיו וגם את נוח.

מרב ישראלי: אז יש את המוסדות להכשרת מורים, שאני יודעת שיש מוסדות כאלה שהם לא מוסדות להשכלה גבוהה.

מרב ישראלי: איזה עוד סוגים של מוסדות אתם חושבים שצריך להתייחס אליהם?

אורלי צדוק: אני נציגה של הסתדרות הפסיכולוגים ועמותת לש"ם.

אורלי צדוק: אני עובדת במרכז לתמיכה של אוניברסיטת תל אביב.

אורלי צדוק: אני רוצה לשאול למה אנחנו רוצים להבדיל את הנגישות של המוסדות?

מרב ישראלי: כי זה עולה כסף רב.

מרב ישראלי: השאלה היא עד כמה אנחנו יכולים לחייב מוסדות פרטיים לגמרי.

מרב ישראלי: יש פה כל מיני שאלות.

מרב ישראלי: לגבי ישיבות למשל - צריך לשמע.

מרב ישראלי: שמתי הגדרה רחבה רק כדי שנתחיל לדון.

מרב ישראלי: זאת באמת שאלה.

אורלי צדוק: כמו שלא יעלה על הדעת להגיד לעיוור שהוא לא יכול להכניס את הכלב לאיזה שהוא מוסד ובמוסד להשכלה גבוהה הוא כן יכול להכניס את הכלב, הוא יכול להגיע עם הכלב שלו לכל מקום - -

מרב ישראלי: אבל כאן, בעניין של התאמות לימודיות, אנחנו לא מדברים על נגישות פיסית.

מרב ישראלי: אני לא יודעת כמה נטל בלתי סביר או נטל כבד מדי ששם, אנחנו יכולים להתאים אותו לפה.

מרב ישראלי: יש פה כל מיני שאלות לא פשוטות.

מרב ישראלי: זה לא בדיוק כמו נגישות פיסית.

אורלי צדוק: החוק כחוק צריך להגיד שצריכה להיות נגישות סבירה לכל אדם שרוצה ללמוד.

אורלי צדוק: האם זה כבד מדי או לא – כמובן שיש מקום לדיון.

מרב ישראלי: האם אנחנו ממקדים את זה בלימודים שהם בסופו של דבר עם תעודה?

מרב ישראלי: למשל, בישיבות שלומדים תורה אין תעודה בסוף.

מרב ישראלי: יש פה שאלות שאנחנו לא יכולים לענות עליהן כרגע.

אורלי צדוק: אם יש מישהו לקוי למידה בישיבה והוא צריך מחשב או תכנת הקראה במחשב, למה שאותה ישיבה לא תספק לו את אותה?

רן גבע: את זה הוא מקבל מביטוח לאומי.

מרב ישראלי: יש חוקים שמייחדים את ההוראות שלהם רק ללימודים, שבסופם יש תואר או תעודה.

מרב ישראלי: אם זה סתם לימודים לצורך לימודים – אנחנו יכולים להגיד שבזה אנחנו לא מתערבים.

מרב ישראלי: אני לא אומרת שבהכרח צריך לעשות את זה כאן אבל יש כל מיני שיקולים שאני רוצה שנדון בהם לעומק לפני שאנחנו מחליטים דברים.

מרב ישראלי: אני מבינה את האמירה שלך.

אורלי צדוק: זו האמירה שאני רוצה להגיד.

רן גבע: אני לומד לתואר שני בטכניון בנוירו-ביולוגיה, אני נציג לש"ם ואני דיסלקט בעצמי.

רן גבע: יש אפשרות לעשת שני "לבלים", האחד - שהוא כמו ההגדרה של החוק של ביטוח לאומי שיכלול את כל המוסדות והוא מגדיר כך וכך סעיפים שהעלות התקציבית שלהם מאוד שולית ואפשר להפיל אותם על המוסד עצמו ו"לבל" שני, שדנו בו פה, שכולל את כל התמיכה המלאה.

רן גבע: לדוגמה: כולם חייבים לעשות בחינות מותאמות בכל מוסד ולאט לאט אפשר להגדיל את הרשימה בחקיקה נוספת אחר כך וזה יפתור את הבעיה.

מרב ישראלי: זה בהחלט כיוון שנשקול אותו.

רבקה בן דיין: זה כתוב פה בסעיף.

רבקה בן דיין: זה מאוד פתוח.

מרב ישראלי: כרגע זה רק מוסדות להשכלה גבוהה.

מרב ישראלי: אני רוצה שננסה לעשות רשימה של כל המוסדות.

מרב ישראלי: להזמין את הנציגים ולראות אם זה רלוונטי או לא.

רבקה בן דיין: אני לא יודעת מה מעמדם של בתי ספר לאחיות.

אסתר בקון: יש להם מבחני הסמכה בסוף.

רבקה בן דיין: לא דיברנו עליהם.

מרב ישראלי: מה שאני הקראתי מהחוק לנגישות הוא לא מה שאנחנו נאמץ לחוק הזה.

מרב ישראלי: הוא הגדרה רחבה שעכשיו אנחנו רוצים לבחון את החלקים שלה ולראות מה מתאים לנו.

מרב ישראלי: אני רוצה לראות איזה מוסדות נכללים בכל דבר.

מרב ישראלי: לא בהכרח אני אכתוב אצלנו כל מוסד על תיכוני להכשרה מקצועית, שזה מה שיש במוגבלות.

מרב ישראלי: אני רוצה לפרק את זה ולראות מה יש שם בפנים ולראות אם אכן הכל צריך להיות או לא.

מרב ישראלי: עד כמה שאני יודעת, יש גופים שהם הכשרה מקצועית ובסופו של דבר הם מקבלים הכרה ממשלתית ויש כאלה שהם פרטיים לגמרי.

מרב ישראלי: למשל, רפואה אלטרנטיבית זה שונה מאחיות.

מרב ישראלי: אז לפני שנחליט, אני רוצה לבדוק אילו מוסדות קיימים בכלל כדי שנראה למה אנחנו מתייחסים.

מרב ישראלי: אנחנו נצטרך להזמין אותם ולשמוע אותם וזה חשוב.

רבקה בן דיין: מה עם כל בתי הספר האקסטרניים שמכינים לבגרויות?

מרב ישראלי: זה לא על-תיכוני.

מרב ישראלי: זה תיכוני עד כמה שאני יודעת.

מרב ישראלי: אנחנו מתייחסים פה למוסדות על-תיכוניים.

רבקה בן דיין: מכינה זה אותו דבר.

רבקה בן דיין: יש כאלה שבוחרים ללמוד במכינה ויש כאלה שבוחרים ללמוד באקסטרני אחרי הצבא.

מרב ישראלי: בקדנציה הקודמת של הכנסת, כשדנו בחוק של תלמידים ליקויי למידה בחינוך הרגיל, הכללנו את האקסטרנים שם ולא כללנו שם את המכינות.

מרב ישראלי: עשינו איזה שהוא חיתוך שהאקסטרניים שייכים לתיכוניים ובמכינות, מכיוון שזה לכיוון האקדמיה והכוונה שלהן שהסטודנטים יכנסו להשכלה גבוהה לא נכנסו כאן ואנחנו מכלילים אותם כאן.

מרב ישראלי: זה חיתוך שרירותי במובן מסוים.

רבקה בן דיין: נכון, כי הרבה בוחרים ללמוד דווקא בבית ספר אקסטרני ולא רוצים ללמוד באוניברסיטה במכינה.

רבקה בן דיין: אנחנו מדברים על קבוצת גיל מסוימת, 18 ומעלה, שהם בוחרים ללמוד - -

מרב ישראלי: אקסטרני יכול להיות גם מישהו שנשר בגיל 16 - -

גילה פינקלשטיין: בדרך כלל אקסטרני זה עד 18 ומכינות זה תמיד אחרי צבא.

רבקה בן דיין: יש כל מיני בתי ספר כמו של יואל גבע וכולי.

מרב ישראלי: אם זה לבגרות – מכינה קדם-אקדמית, אנחנו מבינים מהשם שלה שהכוונה ללכת להשכלה גבוהה.

מרב ישראלי: באקסטרני, אתה לא יודע מה הוא החליט לעשות, אולי כן ואולי לא, כמו שהוא לומד בתיכון.

מרב ישראלי: זה חיתוך שהוא שרירותי אבל הוא נעשה.

רן גבע: אבל אפשר להגדיר את זה שמי שלומד באקסטרני כמכינה לאקדמיה - -

מרב ישראלי: זו מכינה מבחינתי.

רבקה בן דיין: הגיל לא קובע.

מרב ישראלי: מה שקובע זה האם הכיוון הוא על תיכוני או האם אנחנו מכלילים את זה בתיכוני, שאז הכנסנו את זה - -

רבקה בן דיין: למרות שהוא בן 24 ומשפר בגרויות?

מרב ישראלי: כן, אבל אנחנו רואים אותה כאיזה שהוא נספח.

גילה פינקלשטיין: נירה מהביטוח הלאומי, בבקשה.

נירה דנגור: אני מאגף השיקום בביטוח לאומי.

נירה דנגור: רציתי להבהיר את המדיניות שלנו לגבי האפשרויות לקבל תכניות שיקום דרך ביטוח לאומי מבלי להיכנס לפרובלמטיקה של ההגדרה מה זה לקות למידה בביטוח לאומי, שהיא מאוד בעייתית.

נירה דנגור: אני תומכת בזה שהנושא של ההתאמות יהיו מעבר להשכלה גבוהה אלא גם לכל המסלולים של ההכשרה הטכנית, המקצועית, התורנות, הדתית וכל מה שנאמר כאן, אבל אני רוצה להכניס את הסייג כפי שמקובל לגבי סטודנטים, שהסיוע שלהם יהיה דרך ביטוח לאומי.

נירה דנגור: לא משנה במה מדובר, אם מדובר במסלול של השכלה גבוהה או מכללה או מכינה או קורס מקצועי, התנאי של ביטוח לאומי להיות שותף לתכנית כזאת הוא שיש גורם ממלכתי שמכיר במקום ומכיר בתעודה.

נירה דנגור: מה שאמרה הגברת מהלשכה המשפטית של התמ"ת - -

מרב ישראלי: לא הבנתי, את יכולה להסביר שוב?

נירה דנגור: יכול להיות שיש מכללה או שלוחה של בית ספר כזה או אחר מחו"ל, אם אין לו הכרה של המועצה להשכלה גבוהה, ביטוח לאומי לא יממן שם תכנית לימודים.

מרב ישראלי: אבל אז הוא לא נכנס בכלל להגדרה שלנו, אם אין לו רשיון.

מרב ישראלי: אסור לו לפעול אם אין לו רשיון.

נירה דנגור: כאן הוגשה הצעה מאוד רחבה לחוק הנגישות.

נירה דנגור: אני רוצה לסייג ולהגיד לגבי האפשרות של סיוע במימון של ביטוח לאומי לנושא של ביצוע התאמות ברמה הפרטנית, לא ברמה של מרכז התמיכה באוניברסיטת בר-אילן אלא ברמה של התמיכה בסטודנט הפרטני, האפשרות שלנו בהחלט לתמוך גם בנושא של ההתאמות ובהיבטים מסוימים גם בנושא של מחשוב ותכנות וכן הלאה, בתנאי שהאדם לומד במסלול שמוכר על ידי גוף ממלכתי כל שהוא ובסוף, הוא מקבל תעודה שמוכרת על ידי ביטוח לאומי.

מרב ישראלי: היום יש תמיכה של ביטוח לאומי לאנשים שלומדים במוסדות להשכלה גבוהה - -

נירה דנגור: אם הם מוכרים בביטוח לאומי מכוח הזכות שלהם לשיקום מקצועי.

מרב ישראלי: בחוק הביטוח הלאומי, לאן אני יכולה לפנות כדי לראות את זה?

נירה דנגור: יש שם נושא של שיקום מקצועי גם לנפגעי עבודה וגם לנכים.

מרב ישראלי: אני לא ידעתי שקיים דבר כזה ולכן אני שואלת.

משה אהרוני: היה אצלי לפני מספר שבועות נציג הביטוח הלאומי שהוא מנהל קרן לפיתוח שירותים לנכים.

משה אהרוני: למעשה, הבנתי ממנו שמגיעות אליו המון בקשות לתמיכה ממרכזי תמיכה למרכזי למידה שונים באוניברסיטאות ובמקומות אחרים.

משה אהרוני: הוא רצה ללמוד מה אנחנו עושים על מנת שלא יהיה כפל תקצוב וגם על מנת ללמוד את הנושא.

משה אהרוני: אין ספק שמוכנים להקציב איזה שהם סכומים לנושא וזה מבורך.

משה אהרוני: אולי זה לא הפתרון הכולל אבל זה יכול להיות פתרון טוב.

מרב ישראלי: זה פתאום נראה כמו איזה פתרון תקציבי ולכן התלהבתי.

משה אהרוני: אני הבהרתי להם שהיות וותת"ת כן מעורבת בנושא של השכלה גבוהה, אם הביטוח הלאומי ייקח על עצמו להיכנס לנושא של המכינות, זה יכול להיות טוב.

מרב ישראלי: אני אבדוק לקראת הישיבה הבאה ולראות האם זה כולל את האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה או רק חלק ממנה.

נירה דנגור: ההגדרה של המחוקק היא לא לפי אחוזי הלקות אלא לפי אחוזי הנכות שהוא קיבל.

מרב ישראלי: יכול להיות לקויי למידה שזה לא יחול עליהם כלל.

קריאות: על הרוב.

מרב ישראלי: לכן אני מנסה למקד את זה.

מרב ישראלי: לכן, מה שאמרת בהתחלה, שהביטוח הלאומי יהיה מעורב, לא יהיה נכון לגבי חלק גדול מהתלמידים.

נירה דנגור: אמרתי לגבי אותה קבוצה שתקבל זכאות לשיקום מקצועי.

מרב ישראלי: אני רוצה לדעת באיזו מסגרת זאת.

מרב ישראלי: אם זה שיקום מקצועי, אז זה בעצם כל מי שיש לו אחוזי נכות מסוימים, הוא זכאי לעזרה בהכשרה מקצועית ואז זה כולל עזרה בגלל שהוא לקוי למידה.

מרב ישראלי: אבל זו שאלה לא פשוטה, האם כל מי שהוא לקוי למידה יצטרך ללכת למערכת של ביטוח לאומי כדי לקבל אחוזי נכות - -

יבינה זכאי: - - -

מרב ישראלי: ברור, לא ידעתי על המערכת הזאת.

מרב ישראלי: אז צריך להזמין גם את נציגי ביטוח לאומי לישיבה הבאה, את רועי קרת.

ליאה נתן מרציאנו: יש לי שאלה שאני חושבת שכדאי להדגיש, כי הנושא של ביטוח לאומי יכול להיות מכשול, כיוון שאתם מחברים בין לקות לליקויי למידה וזה מאוד מסוכן.

ליאה נתן מרציאנו: אתה לא חייב להיות לקוי למדיה ונכה.

מרב ישראלי: ברור, זה הנכות עצמה.

תמר אגמון: זה יכול להיות ברמה כזאת שזה נכות.

מיכל טבקמן: יש לי שאלה לגבי חוק הנגישות, בהמשך לדברים שאורלי אמרה קודם, אנחנו עוברים על חוק הנגישות ואומרים שמדובר בעיקר בנגישות פיסית וחושית ומוותרים מאוד בקלות על התאמות לימודיות.

מיכל טבקמן: השאלה שלי, בגלל שאני לא יודעת, מה המשמעות של חוק הנגישות מהבחינה הזאת ולמה זה יכול לעזור, כי אם יש לנו מוסדות פרטיים שאנחנו מנסים למצוא דרך איך לאכוף את החוק וגם מנסים לחשוב על מקורות מימון, יכול להיות שמתוקף החוק הזה נוכל להכליל גם אותם.

מרב ישראלי: אבל זה לא נוגע אלינו.

מרב ישראלי: זה משהו קיים וכבר חוקק.

מרב ישראלי: דיברתי עם היועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה, כדי לנסות להבין את הנקודה הזאת, אז אגיד לפרוטוקול מה נקודת החפיפה בין תיקון הנגישות בחוק המוגבלות שעבר לאחרונה לבין החוק שלנו: בעיקרון, בחוק הנגישות בהגדרה של סעיף 19א' רבתי, בהגדרה של אמצעי עזר ושירותי עזר יש גם חלופה שאומרת: "קריינים, טקסטים מוקלטים או אמצעים המותאמים לאנשים עם לקויות ראיה או לקויות למידה ולרבות כיתוב בברייל, בתבליט או בהגדלה.

מרב ישראלי: " אחר כך, בפרק שמדבר על התאמות של מוסדות על תיכוניים בנושא של חינוך ושירותי חינוך בעצם נאמר ב-19כ"ח שהם יהיו נגישים ואז נאמר בסעיף 19כ"ט: "שר החינוך ושר התמ"ת יקבעו הוראות בדבר התאמות הנגישות הנדרשות בין בדרך כלל ובין לסוגי מוסדות", שזה גם מה שנאמר פה לגבי חלוקה לסוגים, "כדי לאפשר לאדם עם מוגבלות נגישות באופן סביר למקומות ציבוריים קיימים שהם מוסדות על תיכוניים ולשירותי השכלה הניתנים בידי מוסדות אלה לרבות התקנת אמצעי עזר ושירותי עזר.

מרב ישראלי: " והקראתי את ההגדרה קודם.

מרב ישראלי: זאת אומרת, יש בחוק הנגישות, בתיקון לחוק השוויון לאנשים עם מוגבלות התייחסות לנושא של ליקויי למידה ולשירותים שהם צריכים לקבל אבל מה שהיועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה אמרה לי, הגברת ג'ודי וסרמן, שבעצם מדובר פה יותר בנושאים שהם אמצעים פיסיים או כמו פיסיים כמו קריינות, קלטות וכולי.

מרב ישראלי: אמרתי לה, מה עם תוספת זמן למבחן, נתתי לה כל מיני דוגמאות והיא אמר לי שזה לא יכנס לכאן.

רבקה בן דיין: זה יותר מתאים לביטוח הלאומי.

מרב ישראלי: בדיוק.

מרב ישראלי: אני מנסה למקד את נקודת ההשקה ואת נקודות ההבדל.

מרב ישראלי: בעצם, יש דברים שיכנסו והיא גם אמרה לי שלא ידעו מה עד שלא יותקנו תקנות, עד חודש מאי.

מרב ישראלי: אנחנו לא יודעים מה המצב ומה מוסדות על תיכוניים יצטרכו לתת עד שלא יותקנו התקנות של השרים ואז נדע בדיוק גם לגבי סוגי מוסדות וגם לגבי ההתאמות שידרשו.

מרב ישראלי: זה לא מייתר את החוק שאנחנו דנים בו כרגע מכמה בחינות: סוגי השירותים שלא נכללים בחוק הזה וגם נושאים נוספים שעוד נדון בהם כמו הקמת מרכז לטיפול בליקויי למידה בכל מוסד.

מיכל טבקמן: אם אני מבינה נכון, לחוק הנגישות יש עמדה כללית ואנחנו מנסים לפרוט את זה.

מרב ישראלי: אנחנו מנסים לעשות משהו יותר רחב, לפחות לפי הנוסח שמונח כעת על השולחן, מה שאנחנו מנסים לעשות זה רחב יותר.

מיכל טבקמן: חלק מהדברים שמטרידים אותנו בחוק הזה זה אכיפה ומימון.

מיכל טבקמן: יכול להיות שזה יכול לעזור לנו.

מרב ישראלי: אבל אם אנחנו עושים חוק נפרד, אנחנו לא מתקנים את חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

מרב ישראלי: אנחנו עושים חוק נפרד, שמתייחס רק לנושא של ליקויי למידה במוסדות על תיכוניים שעוד נגדיר אותם.

מרב ישראלי: מבחינה זו, אנחנו לוקחים נתח מסוים ממה שחוקק בחוק המוגבלות.

מרב ישראלי: החוק הזה הוא הנגישות וזה ההבדל.

מרב ישראלי: את המילה נגישות אפשר לפרש בכל מיני דרכים אבל בחוק הזה, היא "התלבשה" בצורה מסוימת, נתנו לה תוכן מסוים.

מרב ישראלי: אנחנו נותנים לה תוכן רחב יותר.

מרב ישראלי: זה חוק שהוא פרטני לנושא הזה.

מרב ישראלי: יכול להיות שנצטרך לעשות התאמה בין שני החוקים, בסופו של דבר, כשנגיע למסקנות סופיות מה רוצים לעשות בחוק הזה.

רבקה בן דיין: לחדד את העניין מכיוון שאנחנו מתעסקים גם בזה וגם בזה.

רבקה בן דיין: יש שני סוגים של התאמות.

רבקה בן דיין: יש התאמות שהביטוח הלאומי נותן לסטודנטים שזה ציוד ומחשוב ושעות שיעורי עזר וכל מיני דברים שהוא צריך באופן ספציפי, ואני חושבת שזה יותר מתאים לחוק הנגישות.

רבקה בן דיין: לעומת זאת, יש את ההתאמות שמוסד צריך לתת.

מרב ישראלי: שיעורי עזר, אני לא בטוחה שנכנסים בחוק הנגישות.

רבקה בן דיין: יש קצת, אני חושבת שכן.

רבקה בן דיין: לגבי עיוורים זה קיים.

רבקה בן דיין: אנחנו מתחלקים עם הביטוח הלאומי.

רבקה בן דיין: יש את ההתאמות שמוסד צריך לתת שקשורות פרופר לתכנים האקדמיים כמו: תוספת זמן, בחינות בעל פה וכולי.

רבקה בן דיין: כל הדברים האקדמיים שחלים עלינו ואני חושבת שהחוק שחברת הכנסת פינקלשטיין מציעה מדבר בהחלט על התכנים.

רבקה בן דיין: בעיקר על התכנים.

גילה פינקלשטיין: תודה רבה.

תמר אגמון: יכול להיות שמה שאני שואלת לא רלוונטי ויכול להיות שכבר דנו בזה ולא הייתי.

תמר אגמון: אני רוצה לשאול לגבי המכון לאבחון פסיכומטרי, שצריך להיכלל כמו מכינות קדם אקדמאיות.

מרב ישראלי: לא דנו בנושא הזה.

מרב ישראלי: המרכז לבחינות והערכה הוא לא מוסד לימודים.

מרב ישראלי: יש פה סעיף שמדבר על התאמה בהליך הקבלה.

מרב ישראלי: כשנדבר על התאמה, יכול להיות שהליך הקבלה הוא שונה וכשנחליט על איזה מוסדות זה יחול גם נבדוק את הליכי הקבלה למוסדות האלה ונראה איך צריך לנסח את זה.

מרב ישראלי: זה אחד הנושאים שצריך לדון בהם.

מרב ישראלי: הכוונה של החוק זה לאפשר איזו שהיא התאמה בהליך הקבלה.

תמר אגמון: הדבר השני, למרות שלא מדובר על הלימודים הצבאיים, קדם-צבאיים, מכינות קדם צבאיות ולימודים בתוך הצבא, שלפעמים זה הכשרות לכל מיני תפקודים וכולי, שזקוקים להתאמה למרות שאולי לא יקבלו תעודה אקדמית ויקבלו תעודה צבאית, אבל הם זקוקים להתאמות.

מרב ישראלי: אולי נזמין גם את נציגי צה"ל ומשרד הביטחון לישיבה הבאה.

אורלי צדוק: הקרן לחיילים משוחררים זה גורם מממן והוא בהחלט יכול לעזור.

עמית לב רן: עוד נקודה שרציתי להעלות: בעניין של צה"ל חשוב מאוד לשלב גם את העניין שבבחינות לקראת הגיוס לצה"ל לא נעשים דברים שקשורים ללקויות למידה פרט להארכת זמן.

עמית לב רן: אני מדבר על הקדם צבאי.

עמית לב רן: בגלל שהוא לקוי למידה, נגזר שהפרופיל שלו יהיה נמוך וזה עושה לו בעיות לאחר מכן.

עמית לב רן: צריך לשלב את צה"ל קצת לפני.

רן גבע: השאלה אם זה המקום לעשות את זה.

מרב ישראלי: אני מציעה שזמין את צה"ל בכל מקרה לישיבה הבאה ונשמע.

אנה בר: נאמר פה לגבי מבחני הסמכה והתאמות במבחני הסמכה.

מרב ישראלי: מה זה מבחני הסמכה?

אנה בר: למשל, הזכירו מבחני הסמכה של אחיות.

אנה בר: אצלנו, במכללה, יש כמה מקצועות שלומדים לתואר אקדמי ועדין יש מבחן של משרד הבריאות שהוא מבחן הסמכה.

אנה בר: למשל, במדעי האופטומטריה סטודנט חייב לעבור בחינה מאוד כוללת, על כל הלימודים שלו, על כל ה-4 שנים כדי לקבל תואר ולעבוד במקצוע.

אנה בר: משרד הבריאות פחות או יותר נוקט בתוספות זמן.

אנה בר: אין כל כך גמישות בהתאמות.

אנה בר: תוספת זמן הם מקבלים ובטח יש במדינה עוד גופים שעושים מבחני הסמכה שבעצם לא כל כך מתייחסים להתאמות.

אנה בר: אני יודעת שבעניין הזה לא באה בחשבון בחינה בעל פה והרבה סטודנטים נופלים פעם אחר פעם בגלל העניין הזה, על אף שבלימודים הם הוציאו ציונים טובים.

מרב ישראלי: אני אולי אחלק את זה לשניים: יש את הלימודים עצמם, שלגבי חלק מהם עצם זה שקיבלת את התואר נותן לך אפשרות לעבוד.

מרב ישראלי: ויש סוג אחר של מקצועות שלומדים ואז צריכים לעבור עוד מבחן הסמכה.

מרב ישראלי: בעניין הזה יש דברים שגופי ממשלה עושים ויש גופים כמו לשכת עורכי הדין, שלא משרד ממשלתי עושה אותם אלא שאיזו שהיא לשכה או מועצה.

מרב ישראלי: הנושא של הכשרה מקצועית הוא נושא נוסף על הנושא של לימודים על תיכוניים.

מרב ישראלי: זו שאלה שלא נכללת עדין בהצעה.

מרב ישראלי: זאת שאלה אם צריך להתייחס לזה כי זה גם דורש תיקוני חקיקה בהרבה חוקים.

מרב ישראלי: להתחיל לשנות את הדברים, אלה דברים שחורגים מנושא של ועדת החינוך.

רן גבע: אבל אם מגדירים אותם כמבחני המשך לתואר אקדמי?

מרב ישראלי: זה משהו אחר.

מרב ישראלי: זה נושא של רישוי ופיקוח מקצועי וזה נושא אחר.

מרב ישראלי: זה מאוד חשוב.

גילה פינקלשטיין: אנחנו חייבים להגביל את עצמנו כדי להתקדם.

רן גבע: זה לחוק הבא.

רן גבע: דבר נוסף, יש מבחנים שעושים מכוני הדסה למשל לקבלה לעבודה וזו עוד בעיה קשה.

רן גבע: אם מכון כזה לא מוכן לעשות לי בחינה בעל פה, אני יכול להיות הכי מתאים תפקיד ונגמר העניין אם אני לא מסוגל להיבחן.

עמית לב רן: לפעמים שיטת הלמידה קצת בעייתית.

עמית לב רן: יכול להיות שאני אקבל הקלות, הארכת זמן בעל פה ושיטת הלימוד תהיה על פי חומר כתוב ואני לא אדע להתמודד אתה.

עמית לב רן: אם לא אדע להתמודד אתה בשיעורי הבית או בשיטת הלימוד, אני אגיע למצב שאגיע לבחינה ולא אדע להיבחן בה, גם אם אקבל את ההקלות.

מרב ישראלי: חלק מזה אמור להיפטר בעניין של המוגבלות.

מרב ישראלי: נראה מה יהיה בתקנות ואז נדע.

מרב ישראלי: דווקא הנושא של קלטות וקריינות אמור כן להיכנס לשם, אני לא יודעת עד כמה.

עמית לב רן: זה משתנה בין לקוי ללקוי.

מרב ישראלי: בוודאי יצטרכו לשים איזה שהוא גבול כי אי אפשר לתת הכל.

מרב ישראלי: כרגע אנחנו מנסים להתמקד בנושא של המוסדות ונדון בנושא הזה כשנגיע לתוכן של ההתאמות.

מרב ישראלי: יש לנו בעיה שאני מזכירה אותה, שברגע שזה לא המל"ג, נצטרך לחלק את זה.

מרב ישראלי: בהצעת החוק הזאת, איך שנוסחה על ידי חברת הכנסת פינקלשטיין, בגלל הנושא של חופש אקדמי ניסינו לתת למועצה להשכלה גבוהה את הסמכות לתת את ההנחיות.

מרב ישראלי: החוק נותן רק הנחיה כללית מה הנושאים והוא לא אומר מה ההתאמות.

מרב ישראלי: ברגע שנשנה את המוסדות, אני לא יודעת מי יהיה מוסמך לגבי כל גוף, מי יוציא את ההנחיות.

מרב ישראלי: זה נושאים שנצטרך לדון בהם.

עמית לב רן: זו נקודה לחשיבה.

גילה פינקלשטיין: צריך לחשוב מה כולל החוק ומי יהיה הגוף שיהיה אחראי.

מרב ישראלי: בישיבה הזאת אנחנו מנסים להתמקד במי שצריך להזמין לישיבה הבאה.

מרב ישראלי: אני רוצה לשאול את יבינה ממשרד החינוך: הזכירו כאן בתי ספר לאחיות וזה נוגע גם למה"ט.

מרב ישראלי: העלו פה נושא של בתי ספר, שהם בעצם בפיקוח של משרדי הממשלה השונים.

מרב ישראלי: היה את מה"ט ותמ"ת, נושאים של בריאות ומשרד הבריאות.

מרב ישראלי: אני רוצה לדעת עד כמה משרד החינוך מעורב לפי חוק פיקוח על בתי ספר.

מרב ישראלי: הרי כל מוסד חינוך חייב גם רישיון.

מרב ישראלי: אני רוצה לנסות למקד את הגורמים שאחראיים וצריך להחליט אם יש עוד משרדי ממשלה שצריך להזמין לישיבה הבאה.

מרב ישראלי: את מודעת לנושא הזה?

יבינה זכאי: חוק הפיקוח על בתי ספר לא רלוונטי.

יבינה זכאי: את מדברת אתי על מוסדות על תיכוניים.

יבינה זכאי: מבחינת משרד החינוך, כל מה שהמל"ג יודע לתת צריך לשאול אותו.

יבינה זכאי: אנחנו מתעסקים אתו זה מכללות להכשרת עובדי הוראה וכאן אמרתי שנזמן את מנהלת האגף ואולי כדאי גם להזמין מנהל סמינר.

מרב ישראלי: זה לא רלוונטי לי, כי זה השכלה גבוהה.

יבינה זכאי: אני לא יודעת אם היא יודעת מה קורה בשטח בדיוק.

גילה פינקלשטיין: בדוד ילין יש להם מחלקה מיוחדת לליקוי למידה והם חזקים מאוד בנושא.

מרב ישראלי: אפשר להזמין גם נציגים מכל מיני מוסדות, כמו הכשרת מורים יהיה אחיות, טכנאים וכולי.

יבינה זכאי: התמ"ת מכסה את המוסדות הטכנולגיים.

מרב ישראלי: יש עוד משרדים ממשלתיים שיש בהם דברים מהסוג הזה?

נירה דנגור: אולי משרד האוצר.

נירה דנגור: כל מה שקשור לשאר המקצועות שהם נותנים את ההסמכה - -

מרב ישראלי: נזמין את משרד הביטחון, את משרד התמ"ת, את משרד הבריאות.

מרב ישראלי: זה מכסה את הגופים הממשלתיים שרלוונטיים לנושא?

יבינה זכאי: יכול להיות ששוב מדובר בנו, במשרד הדתות לשעבר.

מרב ישראלי: עכשיו הגעתי לנושא התורני והדתי.

מרב ישראלי: יש מכללות שהן לא יהודיות אלא מוסלמיות ונוצריות.

מרב ישראלי: מקצועית, אמרנו שזה פחות או יותר אותו דבר.

ורד וגנר: את ההכשרה המקצועית אתם מוציאים מחוץ לחוק, נכון?

מרב ישראלי: להפך, אנחנו רוצים להכליל אותם.

ורד וגנר: משרד התמ"ת גם אחראי על ההכשרה המקצועית כולל כל מיני מקצועות שמוכרים לצורך חוק שירות התעסוקה, שמקבלים סיווג מקצועי.

ורד וגנר: זה יכול להיות מטפלות בפעוטונים, עובדי מתכת - -

מרב ישראלי: איך זה עובד?

מרב ישראלי: הם מכשירים ואתם נותנים תעודה?

ורד וגנר: כן, זה העיקרון.

ורד וגנר: יש מעט מרכזים ממשלתיים שעדין עוסקים בהכשרה מקצועית וזה ממש המיעוט.

ורד וגנר: הרוב הוא מוסדות פרטיים שמקבלים הכרה לצורך עריכת הקורסים ומי שלומד אצלם מקבל תעודה ממשרד התמ"ת.

מרב ישראלי: יש גוף אחר ממה"ט שמטפל בנושא הזה שצריך להזמין אותו?

ורד וגנר: האגף להכשרה מקצועית.

מרב ישראלי: בסדר.

מרב ישראלי: כשכתוב כאן במוגבלות, מוסד על תיכוני להשכלה טכנית, מה זה אומר?

ורד וגנר: זה מה"ט.

מרב ישראלי: לגבי תורני או דתי, אני חושבת שצריך להזמין נציגים כדי להחליט בעניין הזה.

מרב ישראלי: את אומרת שאצלכם יש נציגים של מה שהיה משרד הדתות.

יבינה זכאי: יש יועץ משפטי לשעבר, עורך דין ישראל פת, שהיה בדתות והיום מתעסק בזה.

יבינה זכאי: אולי צריך להזמין ראשי ישיבות הסדר.

מרב ישראלי: בסדר.

יהודית אלדור: אני רוצה להציע הצעת ייעול: הייתי מבקשת לגבי כל האנשים שאנחנו רוצים לזמן, לכתוב להם במה אנחנו עוסקים, כדי שאחר כך נוכל לדון ולא להביא אינפורמציה בלבד.

גילה פינקלשטיין: נכון.

גילה פינקלשטיין: להסביר להם מדוע הם מוזמנים לישיבה הזאת.

יהודית אלדור: אנחנו צריכים לדון בדברים ולכן כדאי שישלחו לכם - -

עמית לב רן: מה קורה עם תלמידי י"ג ו-י"ד שהם ליקויי למידה?

גילה פינקלשטיין: הם שייכים לתמ"ת.

עמית לב רן: אנחנו עוסקים פה מעל גיל 18 אבל יכול להיות שיש כאלה שממשיכים ברצף מהתיכון.

גילה פינקלשטיין: נכון, אתה צודק.

גילה פינקלשטיין: הם נשארים ללמוד בבית הספר בפיקוח משרד החינוך.

גילה פינקלשטיין: אם כן, אנחנו מזמינים את האנשים לכתוב על מה אנחנו הולכים לדון כדי שיכינו את עצמם.

גילה פינקלשטיין: זו הצעה מאוד חשובה.

מרב ישראלי: מבחינת מוסדות תורניים או דתיים נברר את מי אפשר להזמין.

יהודית אלדור: כל מי שלא מתמצא שיכין שיעורי בית.

גילה פינקלשטיין: אז את מי להזמין מהמוסדות התורניים לדעתך?

יהודית אלדור: את ישראל פת.

יהודית אלדור: שיספרו לו על החוק שהולכים להציע.

מרב ישראלי: אני אגיד.

מרב ישראלי: כמו שאמרתי בתחילת הישיבה, הכוונה לשלוח להם הזמנה ולומר שאנחנו עומדים לדון בדיון הבא בנושא החלת חובות ומתן זכויות ללקויי למידה שלומדים במוסדות על תיכוניים.

מרב ישראלי: נצרף להם את הצעת החוק הטרומית, כדי שיראו במה מדובר.

מרב ישראלי: נגיד להם שיש כוונה לבדוק הרחבה למוסדות נוספים ואנחנו מבקשים את התייחסותם ואת הופעתם בישיבה.

יהודית אלדור: וגם אינפורמציה על איזה מוסדות הם אחראיים.

מרב ישראלי: שיבואו לכאן ויגידו.

גילה פינקלשטיין: נכון.

גילה פינקלשטיין: שיעשו שיעורי בית.

גילה פינקלשטיין: לגבי התאריך ושעה לישיבה הבאה.

גילה פינקלשטיין: ..

חיה לשם: זה אומר שמשנים את שם החוק?

מרב ישראלי: כן.

גילה פינקלשטיין: ליקויי למידה במוסדות על תיכוניים.

גילה פינקלשטיין: יש הערות נוספות?

אסתר בקון: אני חושבת שצריך להכניס את המכללות להכשרת מורות בחינוך העצמאי "בית יעקב".

אסתר בקון: ..

גילה פינקלשטיין: דיברנו על זה, בסדר.

גילה פינקלשטיין: הישיבה הבאה תתקיים ביום שני, ה-12 בספטמבר בשעה 11:00.

גילה פינקלשטיין: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.