ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 389, 2005-01-19 09:00

אליעזר כהן: אני פותח את הישיבה.

אליעזר כהן: בכל חומר, בכל נושא וכמעט בכל חוק אני שואל את עצמי: מדוע חוק נפגעי עבירה, החוק הגדול, שחתומים עליו כל גדולי הדור, כולל נשיא המדינה וראש הממשלה הנוכחי, לא מתקיים?

אליעזר כהן: לשם כך מינו ועדת משנה, ואנו עושים כל מיני טבלאות וכל מיני כנסים ודיונים.

אליעזר כהן: אני פותח בזה, כי זו דוגמא מצויינת לכך יש לנו חוק ואנו יכולים ורוצים להריצו וכולם מעוניינים בכך, ואתמול כשישבתי עם אפרת רוזן שהסבירה לי את החומר ראיתי שהצווים והתקנות הם הצווים והתקנות שלנו - אנו צריכים להגיש אותם, אנו צריכים לדחוף אותם ואנו צריכים לעשות שהחוק יקרה, וזה לא כל כך קורה.

אליעזר כהן: נכון שיש עוד כמה חודשים, אבל בעוד כמה חודשים החוק הזה צריך להיות בתוקף, וכנראה שהוא לא יהיה בתוקף.

רפ"ק דינה מרום: הוא יהיה בתוקף.

אליעזר כהן: הלוואי שאופתע.

אליעזר כהן: זה כמו שאומרים לי שעוד מעט יהיה שלום.

אליעזר כהן: אנו מדברים היום על הצווים והתקנות ועל דיווחי משרדי הממשלה לגבי מה קורה ומה לא קורה ולמה.

אליעזר כהן: נחיה בתקוה שזה באמת יגיע בעוד 3-4 חודשים.

ענת אסיף: הדבר הראשון שיש על הפרק הוא הצו, שלדעתי כל מי שיושב פה כבר מכיר אותו מתהליכי ההכנה שלו.

ענת אסיף: זהו צו שעושה שלב ראשון ביישום ארבעה סעיפים בחוק.

ענת אסיף: אנו כאן, כדי לבקש מוועדת החוקה שתאשר את הצו.

ענת אסיף: כולם מבינים שבאפריל 2005 החוק נכנס לתוקף באופן מלא, ולכן חשוב להגיד שלצו החלקי הזה יש משמעות בתקופה עד שהחוק ייכנס לתוקף מלא.

ענת אסיף: הצו הזה משקף את מה שמערכות המשטרה, הפרקליטות ושירות בתי-הסוהר מסוגלים לעשות כבר ממחר, כבר מאתמול, בלי שהתחילה לעבוד מערכת מידע ממוחשבת לנפגעי עבירה ובלי שהוקמו עדיין יחידות הסיוע בפרקליטות.

ענת אסיף: זו רק החלה של חלק מהסעיפים, ובתוך הסעיפים - חלק מהם.

ענת אסיף: אעבור מהר על מה שיש פה.

ענת אסיף: לגבי סעיף 3 לצו, יש לנו החלה מסויימת של סעיף 8 לגבי מסירת הודעות מסויימות על התקדמות ההליך.

ענת אסיף: לגבי עבירות הריגה, רצח ואינוס, זה החל מפרסום הצו.

ענת אסיף: ברגע שהצו יתפרסם וייכנס לתוקף, כל נפגע מהעבירות האלה בזמן שגבו ממנו את ההודאה יבקש, גם יגידו לו שהוא יכול לבקש, יקבל הודעה על כך שחומר החקירה מועבר לתובע.

ענת אסיף: זה אחד השלבים הראשונים שמפורט בתוספת.

ענת אסיף: מלבד זאת, נפגעי עבירות מין או אלימות חמורה בין בני-זוג גם יקבלו שם פרסונלי של החוקר שמונה כאחראי, וזהו סעיף קטן (ב), וגם הודעות על מעצרים ושחרורים שזה שלב מאד חשוב ואינני צריכה לספר לכם על כך.

אליעזר כהן: אם יש בעיה, תציגי אותה בפנינו.

ענת אסיף: אנו הבאנו את הצו הזה, ומן הסתם אנו לוקחים על עצמנו ליישם זאת.

אליעזר כהן: אבל, לבטח היו ויכוחים בדרך.

קרן גלאון: זה נתון כמובן לשיקול דעת של היושב-ראש, אך אולי נציג קודם את מה שיהיה בעוד שלושה חודשים.

ענת אסיף: לא.

ענת אסיף: ביקשתי שנתחיל בצו, ואני רוצה לגמור אותו.

ענת אסיף: זה צריך לקבל אישור פורמלי.

ענת אסיף: אחר כך נדבר על מה שיהיה בעוד שלושה חודשים.

קרן גלאון: אולי אז זה יתייתר במידה מסויימת.

אפרת רוזן: מבחינתנו, הוא לא מתייתר, מכיון שאנו רוצים להכניס את הצו הזה לתוקף, אפילו שזה רק לשלושה חודשים, לדברים שהוא חל לגביהם.

אפרת רוזן: נסיים את זה.

אפרת רוזן: הדו"ח גם כולל את זה.

אפרת רוזן: סעיף 3(א) לצו מתייחס לשלבים בהליך הפלילי, והתוספת השניה מתייחסת ל-10 שלבים.

אפרת רוזן: הצו מנסה להחיל זאת רק לגבי שלב אחד, וזה ברור לי שכל עוד המערכת הממוחשבת עדיין לא נכנסה לפעולה זה קשה לגבי שלבים נוספים.

אפרת רוזן: האם יש בכל זאת אפשרות לגבי עוד שלב, חוץ מהעברת חומר החקירה לתובע, לנסות להחיל זאת כבר עכשיו בצו?

ענת אסיף: אני יודעת שכבר דיברנו על זה קודם.

ענת אסיף: מבחינת המשטרה והפרקליטות, זה מה שאנו מסוגלים לעשות ואפילו לא 'פיפס' יותר.

ענת אסיף: עבדנו על הצו הזה כמה חודשים טובים, כולל כל הניסיונות מכל הכיוונים לראות מה אפשר לעשות כרגע.

ענת אסיף: אפילו אם אני באופן אישי חושבת משהו אחר, אין לנו, לגורמים שכאן, שום סמכות להרחיב אפילו מילימטר מעבר למה שכתוב כאן.

ענת אסיף: כמו שאמרתי, מכיון שאנו מדברים על צו שהוא בסך-הכל עד אפריל, חבל גם לעכבו בגלל שאולי נלך ונבדוק ונחזור שכן זה יהפוך למיותר.

אליעזר כהן: חשבתי שכיון שזה זמני, בואי וניתן לזה לרוץ.

דורית ואג: אין יותר קבוע מזמני.

אפרת רוזן: בהקשר למה שדורית ואג אמרה, מה שמפחיד אותי באמת הוא שאם זה יקרה, וכולנו מקווים שזה לא יקרה אבל כבר ראינו שאפשר לדחות כניסה לתוקף של חוקים או מה שזה לא יהיה, הזמני הזה יהפוך לקבוע.

ענת אסיף: אם, חס וחלילה, תהיה דחייה בכניסה לתוקף, ועדת החוקה יודעת יפה מאד להצליף בגורמים, להזמין אותנו להתייצב ולחייב אותנו לשקול להרחיב את הצווים.

דורית ואג: הניסוח שלך היה: "לחייב אתכם לשקול" - לחייב אתכם לשקול מהי המשמעות.

ענת אסיף: לא.

ענת אסיף: אני מציעה זאת מבחינתכם.

ענת אסיף: זה בלי קשר לזה שאם, חס וחלילה, תהיה דחיית כניסה לתוקף, גם המשרדים בעצמם יבדקו מה הם יכולים לעשות להרחיב באופן הדרגתי.

אפרת רוזן: ברגע שהמערכת הממוחשבת תיכנס לתוקף, האם כל עשרת הצווים ייושמו?

ענת אסיף: המערכת הממוחשבת מתוכננת כדי לתת מענה לכל החוק, כלומר המערכת הממוחשבת פלוס הלוויינים.

אליעזר כהן: רשמנו לפנינו שאנו נאשר זאת כך, ואכן נבדוק בעוד שלושה חודשים.

אפרת רוזן: בעוד שלושה חודשים לא צריך לבדוק את זה, כי החוק נכנס לתוקף.

אליעזר כהן: אבל, הסכנה היא שהזמני יישאר קבוע.

אפרת רוזן: שאלה לגבי סוג העבירות - סעיף 3 חל על רצח, אינוס ומעשה-סדום.

ענת אסיף: מעשה סדום בנסיבות של אינוס, ולכן קראתי לזה: אינוס.

אליעזר כהן: בינתיים, אנו משאירים זאת כמו שזה.

אליעזר כהן: אנו מקווים שהחוק ייכנס לתוקפו, ואם הוא לא ייכנס לתוקפו - אנו נבדוק שלא יקרה מה שדורית ואג הזהירה אותנו שהזמני יישאר לקבוע.

ענת אסיף: סעיף 4 מדבר על יישום סעיף 18 לחוק, שמדבר על זכות של נפגע למסור הצהרה.

ענת אסיף: ההצהרה הזאת נמסרת באמצעות רשויות החקירה והתביעה, אבל היעד שלה זה להגיע לבית-המשפט בשלב גזר-הדין במקרים שבהם העבירות הופכות לכתבי-אישום והרשעות.

ענת אסיף: יש פה איזו שהיא אבחנה: לגבי מה שאני קוראת "תיקים חדשים", בזמן שנפגעי עבירה נותנים את ההודאה שלהם בפני הגוף החוקר, המשטרה תגיד להם שהם רשאים להגיש הצהרה.

ענת אסיף: ינחו אותם איך לעשות זאת, והם יוכלו להגיש לחוקר את ההצהרה הכתובה או ממש באותו זמן או מן הסתם לא תמיד אפשר ממש באותו זמן לשבת ולכתוב.

ענת אסיף: ינחו את הנפגעים איך להגיש זאת ולמי לשלוח זאת.

ענת אסיף: מאותו רגע ההצהרה תיצמד לתיק ותלווה את התיק עד שהוא יגיע לבית-המשפט בשלב גזר-הדין במקרים שזה יקרה.

ענת אסיף: החלק השני נותן מענה מסויים לתיקים שכבר קיימים.

ענת אסיף: כאשר עשינו את התיקון בחוק, הבטחנו שככל שנצליח ניתן את הזכויות גם לתיקים קיימים.

ענת אסיף: לגבי העבירות החמורות יותר שמטופלות בפרקליטות, הנפגעים יכולים לשלוח את ההצהרה ישירות לפרקליטות.

ענת אסיף: חסרון שאולי יש כאן הוא שבגלל שאין לנו עדיין את המערכת הממוחשבת אנו לא מספקים כאן מידע מראש בדיוק כל אחד באיזו פרקליטות הוא מטופל, אבל אנו מניחים שבעבירות החמורות האלה הנפגעים ממילא איכשהו נמצאים בקשר עם הפרקליטויות ויודעים איזה מחוז מטפל בתיק שלהם.

ענת אסיף: הם יכולים לשלוח את ההצהרה הזאת למזכירות של הפרקליטות הפלילית הרלוונטית.

ענת אסיף: זה ייכנס לתוך התיק, וידאגו שזה יגיע לבית-המשפט.

דוברת: הניסוח "אם כך הנחה אותו החוקר" - מה אם החוקר לא הינחה?

ענת אסיף: המלים "אם כך הנחה" מתייחסות ל"בסמוך לאחר מכן".

ענת אסיף: הכלל הוא שאתה תגמור להגיש את ההודעה ואם אתה רוצה תשב לכתוב זאת, אבל מן הסתם בדינמיקה יתפתח מצב שהוא יגיד לו: "טוב, אינך חייב לכתוב זאת.

ענת אסיף: תגמור זאת כמה ימים ותפקסס לי לפי הנחיה של החוקר".

ענת אסיף: זו משמעות ההנחיה.

ענת אסיף: זה לא מתנה על עצם הזכות בשום פנים ואופן.

דוברת: הדאגה שלי היא לגבי נפגעי רצח ומצב שלא ייוצר מגע עם החוקר.

ענת אסיף: לגבי משפחות של נרצחים ונרצחות, הבנתי מנורית זיו שהיא מכינה נוהל מיוחד לעניין הזה שיבטיח שהקשר הזה ייעשה.

ענת אסיף: זה נכון שבני משפחה של נרצחים ונרצחות לא בהכרח יהיו בסיטואציה של לשבת מול חוקר ולקבל עדות, אבל יהיה נוהל שיוודא שזה יקרה - אם לא במהלך חקירה אז במהלך יצירת קשר יזום מכיוון המשטרה.

לרה צינמן: מה זה: "למעט העבירות המנויות בפרט 1 בחלק ב'..."?

ענת אסיף: אלה העבירות שמטופלות בפרקליטות.

ענת אסיף: עבירות מין או אלימות חמורות כפי שמוגדרות בחוק כוללות את המין והאלימות החמורות מבחינת אלימות חמורה מאד מין וגרימת מוות, והן גם כוללות עבירות אלימות לא-חמורות אבל בתוך המשפחה.

ענת אסיף: העבירות הפחות חמורות שהן בתוך המשפחה מטופלות במשטרה, וזה ה"למעט".

ענת אסיף: זה טכני וקצת קשה להבין זאת, אך זו המשמעות.

ענת אסיף: הכוונה היא לכל העבירות שמטופלות בפרקליטות - עבירות מין ואלימות שמטופלות בפרקליטות.

אפרת רוזן: נוסח החוק לא מונע אפשרות לעדכן את ההצהרה בזמן שזה עדיין במשטרה - נכון?

ענת אסיף: שום דבר לא מונע.

ענת אסיף: זה רק מסדיר פוזיטיבית מה עושים.

ענת אסיף: אם הנפגע רוצה לעדכן את ההצהרה ומאתר את החוקר או את התיק, מרים טלפון ומברר, כמובן שאף אחד לא ימנע ממנו לשלוח עדכון להצהרה הזאת.

ענת אסיף: סעיף 5 - גם כדי להפיג את החששות, תמיד כותבים זכויות ואומרים מי מחייב את המשטרה לידע אותנו על הזכויות האלה.

ענת אסיף: זה הסעיף שמבהיר שבמועד שלוקחים את הודעת הנפגע החוקר גם יידע אותו על הזכויות שהוזכרו קודם, כלומר לקבל את ההודעות השונות ולהגיש את ההצהרה.

ענת אסיף: יהיו נהלי משטרה או שכבר יש נהלים.

רפ"ק דינה מרום: יש טיוטת נוהל, לרבות הטפסים ולרבות מה שציינת כרגע.

אליעזר כהן: בדיון הכללי על נפגעי עבירה דיברנו על מה מגישים כאינפורמציה.

אליעזר כהן: דובר על כך שיהיה דף אינפורמציה.

אליעזר כהן: האם זה קיים?

דינה מרום: יש אינפורמציה מוכנה כנספח.

דינה מרום: זה קיים בטיוטה, וזה מצוי ומוכן.

אליעזר כהן: האם זה קורה בחיי היום-יום?

רפ"ק דינה מרום: חלק מהדברים קורים בחיי היום-יום, וחלק מהדברים--

ענת אסיף: --יתחילו עכשיו עם הצו.

ענת אסיף: לגבי הצהרת נפגע, שכחתי לציין שבסוף הצו יש טפסים שמטרתם לסייע לנפגעים לממש את זכותם.

ענת אסיף: הטפסים הם עם פרטים ושורות למלא.

אליעזר כהן: אני מבקש לשלוח זאת אלינו.

אליעזר כהן: אני רוצה לראות דבר כזה ולהתרשם.

אליעזר כהן: אינני מבקש מחר או מייד, אבל מעניין לראות באיזו צורה מוגשת האינפורמציה.

רפ"ק דינה מרום: הם עדיין בגדר טיוטה, ואינני חושבת שתהיה בעיה שאשלח.

רפ"ק דינה מרום: זה נמצא בשלב הסופי.

רפ"ק דינה מרום: לגבי זכויות, יהיו שלטים וזה בשלב ההכנה.

רפ"ק דינה מרום: יהיו שלושה בכל תחנה, כלומר הם יהיו שבשלוש עמדות: במרכז שירות לאזרח, מקום הגשת התלונה- - -

אליעזר כהן: אפילו אם הוא יהיה במצב של הלם, אפילו חלקי, אומרים לו: "תשים לב".

רפ"ק דינה מרום: זה יהיה כתוב ב'פלייר', ומגישים לו את זה.

נעה ברוצקי: מעבר לזה, בחוק עצמו כתוב שלגבי מתן הזכויות לנפגע יהיה ביצוע ההתאמות הנדרשות, ויש עניין של קטינים או מוגבלים.

לרה צינמן: גם בשפות שונות.

לרה צינמן: נעה ברוצקי: היינו רוצים שלפחות יסבירו, למשל אם מדובר על קטין.

רפ"ק דינה מרום: הנוהל מתייחס גם לקטינים וגם למוגבלים.

אליעזר כהן: את עונה ואומרת שאנו מדברים על אנשים נבוכים ומבולבלים באותו שלב, ואתם דוחפים להם את האינפורמציה ואינכם מצפים לזה שהם ייקחו לבד.

רפ"ק דינה מרום: אנו דוחפים להם את זה.

אפרת רוזן: האם יש אפשרות לשים את השלטים האלה במקומות נוספים כמו בתי-חולים?

ענת אסיף: זה ייעשה, אבל צריך לכתוב זאת בכתב.

רפ"ק דינה מרום: לגבי התאמות לבתי-חולים וכו', אני יודעת שיש מידעים שנמצאים במקומות האלה.

רפ"ק דינה מרום: אני יודעת, למשל, שמשרד הבריאות הכין כמה 'פליירים' וגם משרד הרווחה.

ענת אסיף: משרד הבריאות קיבל חוברות מאיתנו.

רפ"ק מרום: נכון.

רפ"ק מרום: יש במשרד העבודה הרווחה.

אפרת רוזן: זה כרגע לא נמצא.

אפרת רוזן: מה שיש זה שלטים בתוך התחנה.

אפרת רוזן: יש איזו שהיא היערכות.

רפ"ק דינה מרום: יש גם חומר כתוב.

ענת אסיף: דרך אגב, גם את הצו הזה, כמו את הצו של סעיף 10, אנו נשים באינטרנט.

ענת אסיף: אפשר יהיה ישירות מהמחשב להוריד את הטפסים ולהשתמש בהם.

ענת אסיף: היו"ר אליעזר כהן: זה לא צריך להיות מייד, אבל ברגע שתהיו מוכנים תזמינו אותי ואת יושב-ראש הוועדה.

ענת אסיף: אני, למשל, רוצה לעבור את התחנות האלה ולהתרשם בעצמי איך זה קורה.

חניתה כנען: גם הקואליציה של נפגעי עבירה רוצה לראות.

אליעזר כהן: אנו נעשה זאת ביחד ונתרשם ביחד.

אליעזר כהן: אני יודע שחבר-הכנסת מיכאל איתן מאד ער לעניין הזה, וגם אני רוצה לעבור את הנתיב הזה.

שלומית אשרי: הערה טכנית - לגבי הפוסטרים וה'פליירים', יכול להיות שכדאי שאנו נסתכל על הנוסח של זה לפני כן ונוכל לתרום לכם הערות בהכירנו את הנפגעים ואת מה שהם מחפשים.

אליעזר כהן: הכל צריך להיות מנקודת ראות שהם מבולבלים ונבוכים וצריך לדחוף להם את זה.

נועה ברוצקי: אני חושבת שלא הבינו אותי נכון.

נועה ברוצקי: כוונתי לגבי הזכויות שאנו מדברים עליהן בסעיף 5 היא, שאם אלה קטינים או מוגבלים זה יוסבר להם.

ענת אסיף: אנו נוודא שזה ייכתב בנוהל.

רפ"ק דינה מרום: דרך אגב, חלק מהדברים כבר נכתבו גם בנושא הקטינים והמוגבלים.

אליעזר כהן: אתם אומרים כמה פעמים "קטינים", ובדרך כלל קטינים באים מלוּוים.

נעה ברוצקי: צריך שיסבירו להם.

נעה ברוצקי: לגבי נער בן 16 או משהו כזה, כן קורה שהוא לא תמיד בא מלוּוה.

ענת אסיף: סעיפים 6 ו-7 - שניהם מדברים על הגשת עמדה לוועדת שחרורים והגשת עמדה לעניין חנינה.

ענת אסיף: יש כאן הסדרה טכנית איך הנפגעים, שזכאים להגיש את העמדות האלה, יעשו זאת.

ענת אסיף: לגבי ועדות שחרורים יש כאן

ענת אסיף: כתובת או מספר פקס בשירות בתי-הסוהר, ויש טופס מתאים שיש למלאו ולשלוח לכתובת הרלוונטית.

ענת אסיף: יש כאן איזו שהיא מגבלת זמן ששירות בתי-הסוהר ביקש מאוד שתיכתב כאן.

ענת אסיף: לגבי עמדה לוועדת שחרורים, צריך לשלוח אותה במהלך ששת החודשים שקודמים למועד הדיון בוועדת שחרורים ועד שבוע לפני.

ענת אסיף: אפרת רוזן: האם יודעים זאת מראש?

ענת אסיף: האם יכולים לדעת זאת מראש?

ענת אסיף: הזכות להגיש את העמדה מותנית בזה שקיבלת הודעה על מועד הדיון או שאתה יודע על זה בדרך אחרת.

ענת אסיף: לא הגבלנו זאת.

ענת אסיף: את המועד המשוער לדיון אפשר לדעת כבר מתחילת המאסר, שהרי זה שני שלישים.

ענת אסיף: אין לי ספק שאף אחד לא מתכוון לשבת עם סטופר, אבל הבעיה עם שירות בתי-הסוהר הוא שמערכת המיחשוב והתיוק שלהם היא כזו שאם נניח נפגע יודע ש"האסיר שלו" נכנס לכלא ווהוא מייד כותב עמדה ושולח זאת - נניח שהאסיר נכנס ל-10 שנות מאסר - לגבי עמדה כזאת שתגיע לשירות בתי-הסוהר שירות בתי-הסוהר חוששים ומכירים את המערכות שלהם שזה ילך שם לאיבוד ובחיים לא יגיע לוועדה.

ענת אסיף: לכן, הם ביקשו לעשות זאת במהלך חצי השנה לפני המועד שצפוי לדיון.

ענת אסיף: לדעתי, בסך-הכל זה סביר.

ענת אסיף: הם ביקשו תקופה יותר קצרה, ולרה צינמן ביקשה להאריך זאת קצת ובדקנו והם הסכימו.

לרה צינמן: מניסיוני האישי, הגשתי הצהרת נפגע לוועדת שחרורים מיוחדת, וזה הגיע לוועדה, דנו בה, והתקבלה החלטה לקציבת העונש.

לרה צינמן: לאחר מכן זה צריך להגיע ללשכת הנשיא.

לרה צינמן: עובר די הרבה זמן, ואני מרגישה שיש לי עוד דברים להגיד.

לרה צינמן: האם אפשר שתהיה אפשרות לתקן את ההצהרה בדומה להצהרת הנפגע?

ענת אסיף: אני לא רואה שום מניעה שתעשי זאת, גם אם זה לא כתוב כאן, במיוחד כשאנו מדברים על המקרים האלה.

ענת אסיף: תתקשרי קודם למחלקת חנינות או שתשלחי להם.

ענת אסיף: ממילא הכל עובר דרך מחלקת חנינות, וזאת גם בשלב שבין ועדת הקציבה לנשיא.

ענת אסיף: הכל עובר שם דרך אמי פלמור, שאת מכירה אותה.

ענת אסיף: אפשר לשלוח, ואין לגבי זה שום מניעה.

אליעזר כהן: כשיש הסכמות זה תמיד הכי טוב, שכן אז זה עובד בשטח.

ענת אסיף: יכול להיות שאפשר היה לתת לזה כאן ביטוי בנוסח, ואינני ממש רואה בזה מניעה, אבל אני חוששת לעכב זאת עכשיו.

ענת אסיף: אני רושמת לי שכשנכתוב התקנות המלאות, נזכיר גם את עניין העדכון.

ענת אסיף: זה נראה לי די ברור מאליו.

ענת אסיף: קודם כל, תעשי זאת לעניינךְ ולכל מי שנעזר בכם.

אפרת רוזן: זה נראה לי פשיטא.

ענת אסיף: שלושת הסעיפים האחרונים הם טכניים.

ענת אסיף: לא רק שהם טכניים, אלא שמבקשים כאן למחוק חלק מהדברים.

ענת אסיף: ניצלנו את מסגרת הצו כדי לתקן התוספות לחוק תיקונים ניסוחיים טכניים.

ענת אסיף: באחד מהתיקונים האלה - אם אתם רואים בסעיף 8(1), 9(1) ו-10 - יש הוספת משטרת ישראל כעוד גורם שאחראי למסור המידע, ומדובר על כמעט כל מסירת ההודעות בכל השלבים.

ענת אסיף: היום, תוספות החוק בנויות כך שכל פריט אינפורמציה צריך להימסר על-ידי הגורם שהאינפורמציה אצלו.

ענת אסיף: באופן טבעי, אם אלה שלבים על מאסר - שב"ס מוסר אותם, אם אלה שלבים על המשפט - התביעה מוסרת אותם, ואם אלה שלבים בחקירה - המשטרה, כגוף חוקר, מוסרת אותם.

ענת אסיף: כשעבדנו על בניית המערכת הממוחשבת, לפתע עלה חשש שיטענו איזו שהיא טענה משפטית על זה שהמערכת הממוחשבת של המשטרה היא זו שמוסרת את הנתונים למשל על מהלך המאסר, והרי בתוספת כתוב שמי שצריך למסור זה שירות בתי-הסוהר.

ענת אסיף: עלה איזה שהוא חשש שמישהו ינסה, באופן קצת קטנוני, להגיד: "אני רוצה לקבל את המידע ישירות משירות בתי-הסוהר, כי זה מה שכתוב בחוק".

ענת אסיף: כדי להבהיר זאת, חשבנו להוסיף את המשטרה בכל הנקודות האלה מתוך ציפייה קדימה למערכת הממוחשבת.

ענת אסיף: ב-24 שעות האחרונות המשרד לביטחון פנים העלה חשש מהכיוון השני, ומכיון שזה עדיין לא ממש רלוונטי כי זה רק למערכת הממוחשבת, אנו מבקשים למחוק זאת - למחוק את 8(1), 9(1) ו-10.

ענת אסיף: אם נחליט מבחינה משפטית שיש בזה צורך, אנו נעשה במסגרת התקנות שיהיו לקראת אפריל 2005.

ענת אסיף: זה ממילא לא רלוונטי לעצם כל סעיפים הקודמים של הצו.

אפרת רוזן: זה לא רלוונטי כרגע.

אפרת רוזן: לגבי העתיד, איך זה יפעל אם זה לא יהיה בתוקף באפריל 2005?

אפרת רוזן: נראה לי הגיוני שהמשטרה תוכל לתת את המידע הזה.

ענת אסיף: היום, החוק אומר באופן הגיוני: מי שהמידע אצלו, הוא זה שאחראי למסור.

ענת אסיף: לדעתי, כמו שהחוק כתוב היום, כתוב "שב"ס", אם זה שב"ס, אבל בצינור של מערכת של המשטרה - אני לא ממש רואה מישהו שבא להתלונן על זה וזה לא מה שאכפת.

ענת אסיף: היתה פה מין מחשבה קדימה שאולי עשינו זאת מהר מדי.

אפרת רוזן: זה נראה לי מאד הגיוני שהמשטרה תוכל לתת את המידע.

ענת אסיף: נכון.

ענת אסיף: גם לנו זה נראה הגיוני.

ענת אסיף: מכיון שכרגע עוד אין, תתנו לנו לחשוב על זה עוד חודש להחליט אם לעשות את הדבר ההגיוני הזה ממש בתוך החוק.

ענת אסיף: זו כל בקשתנו.

ענת אסיף: שני התיקונים האחרים הם ניסוחיים לחלוטין.

ענת אסיף: במקום החלטה להעמיד את החשוד לדין, ייאמר: "העמדת החשוד לדין".

ענת אסיף: זהו יישור קו ניסוחי, שכבר ניצלנו את ההזדמנות לעשותו.

ענת אסיף: בהמשך מדובר על הטפסים.

ענת אסיף: ניסינו, גם בשיתוף הקואליציה, לעשותם ידידותיים עד כמה שניתן.

אליעזר כהן: אנו מאשרים את זה.

דוברת: יש אנשים שהעברית לא קלה להם.

ענת אסיף: אני מוכנה, בחפץ לב, לבקש ממשרד המשפטים ומהמשרד לביטחון פנים לעשות תרגומים.

ענת אסיף: זה לא יהיה ברשומות אלא באינטרנט.

ענת אסיף: דרך אגב, עם אמהרית יש לנו קושי מאוד גדול, ואני מנצלת את ההזדמנות הזאת לומר זאת.

ענת אסיף: אבקש שיעשו תרגום, ואחרי שיעשו תרגום - באינטרנט ודאי עושים זאת באופן הכי פשוט - אנו גם נבקש להעביר לכם כמה העתקים.

ענת אסיף: צריך תקציב.

ענת אסיף: לגבי אמהרית, הבעיה אחרת.

ענת אסיף: קשה למצוא מתרגמים באמהרית ומי שיעצב את חוברת המידע באמהרית.

ענת אסיף: לדעתי, שנתיים וחצי חיפשנו מישהו שיכול גרפית לעשות לנו חוברת באמהרית.

ענת אסיף: זה היה מאד מסובך.

ענת אסיף: זה משהו עובדתי, וזה לא עניין של בעיה.

דורית ואג: האם ניסיתם לעשות זאת עם אחד הארגונים שלהם?

ענת אסיף: ניסינו עם הארגונים.

ענת אסיף: מדובר על מציאת מעצב גרפי שיודע אמהרית, שיכול לראות שאת הטכסט שהוא מכניס נכון, ועל מציאת מישהו שיש לו תוכנה גרפית שקולטת את השפה.

ענת אסיף: זה מסובך.

אליעזר כהן: נסביר למאחרים מה הספקנו.

אפרת רוזן: הספקנו לאשר את צו זכויות נפגעי עבירה [החלה הדרגתית של סעיפים 8(ג), 18, 19 ו-20].

אפרת רוזן: הצו ייכנס לתוקף עכשיו, ויכניס את אותם סעיפים לתוקף עד אפריל 2005.

אפרת רוזן: באפריל 2005 החוק כולו ייכנס לתוקף עם כל הזכויות.

אפרת רוזן: דיווח שלישי על יישום חוק זכויות נפגעי עבירה

אפרת רוזן: נעבור לדיווח של שר המשפטים והשר לביטחון פנים.

אפרת רוזן: סעיף המעקב, שמחייב דיווח כל ארבעה חודשים בא בעקבות פשרה; כניסת החוק לתוקף נדחתה במסגרת חוק ההסדרים של 2003, וסעיף הפשרה היה שיהיה איזה שהוא דיווח כל ארבעה חודשים לוועדת החוקה.

אפרת רוזן: קיבלנו דיווח משר המשפטים ומהשר לביטחון פנים, ובמסגרתו קיבלנו את הצווים האלה שאישרנו כרגע.

אפרת רוזן: הרעיון היה שנוכל לעקוב שהתאריך של אפריל 2005, שנקבע כתאריך, הוא תאריך אחרון לכניסה לתוקף, כלומר צריך לנסות להכניס החוק לתוקף עד אז בצורה הדרגתית ולא רק אז.

אפרת רוזן: קיבלנו את הדו"ח.

אפרת רוזן: יש כמה נושאים שחסרו לי ולא ראיתי התייחסות לגביהם, ואשמח לפרטם.

אפרת רוזן: לגבי המשרד לביטחון פנים, בעניין המערכת הממוחשבת אשמח אם תוכלו לתאר איפה זה נמצא עכשיו ומה השתנה מהפעם האחרונה.

סנ"צ אסף שחור: אני אסף שחור מהיחידה לפיתוח יישומי מחשב של משטרת ישראל.

סנ"צ אסף שחור: התהליך עצמו - נפגע עבירה מגיע לתחנת משטרה, מוסר את התלונה שלו והחוקר חוקר אותו.

סנ"צ אסף שחור: צריך לוודא שהוא באמת נפגע עבירה, שכן יכול להיות שהוא יהיה החשוד.

סנ"צ אסף שחור: ברגע שהוא החליט שזה נפגע עבירה, הוא גובה ממנו את העדות.

סנ"צ אסף שחור: אחרי שהוא גובה את העדות, הוא מיידע אותו על זכויותיו במסגרת חוק זכויות נפגעי עבירה.

סנ"צ אסף שחור: יש מערכת ממוחשבת ששואלת אותו האם הוא מעוניין לקבל מידע מהמערכת.

סנ"צ אסף שחור: במידה שהוא מעוניין לקבל את היידוע, הקמנו מערכת ממוחשבת שמקבלת ממנו את כל פרטיו - כתובתו, מספר הטלפון שלו, באיזו שפה ברצונו לקבל את המידע, האם ברצונו לקבל זאת באמצעות SMS, אי-מייל או טלפון - שבאמצעותם אנו רוצים אחר כך לתקשר איתו.

סנ"צ אסף שחור: המערכת הזאת כבר מוכנה.

סנ"צ אסף שחור: זו מערכת רשימת נפגעי עבירה.

סנ"צ אסף שחור: זו האוכלוסיה שלה אנו מדווחים.

רשף חן: מה לגבי נפגעי עבירה שלא נגבית מהם עדות מסיבה כזו או אחרת?

רשף חן: למשל, הם לא הגיעו לתחנת המשטרה או נודע לכם עליהם בדרך אחרת.

קרן גלאון: זה לא חייב להיות המתלונן.

קרן גלאון: נפגע העבירה, ברגע שהוא נודע הוא לא חייב להיות זה שבא להתלונן.

סנ"צ אסף שחור: כל המצבים האלה מעוגנים בנוהל שהיושב-ראש קיבל לקבל.

אליעזר כהן: כמה זמן אתם כבר עובדים על זה?

סנ"צ אסף שחור: אנו עובדים על זה שנה.

קרן גלאון: עובדים שנה בתכל'ס, אך קודם היה התכנון.

אליעזר כהן: האם לקראת הפעלת החוק הכל יהיה מוכן והכל יזרום?

סנ"צ אסף שחור: בעזרת השם.

הילה קרנר-סולימן: בוועדת לעובדים זרים, בראשות חבר-הכנסת רן כהן, עלתה אתמול סוגיית נפגעות עבירות מין שלא דוברות עברית.

הילה קרנר-סולימן: האם המערכת ערוכה לזה?

סנ"צ אסף שחור: דיברנו על זה.

סנ"צ אסף שחור: המערכת היא רב-לשונית ובארבע שפות: עברית, ערבית, אנגלית ורוסית.

סנ"צ אסף שחור: לרוב הן יודעות אנגלית.

הילה קרנר-סולימן: זה יעזור לפיליפיניות ולא לרומניות.

אליעזר כהן: אפשר לצפות שיהיו עוד שפות, אך יש גבול.

אליעזר כהן: ארבע השפות האלה הן בסדר.

אליעזר כהן: אני בטוח שכשהם מגיעים לבעיה, כמו שדיברו פה על אמהרית, מוצאים את המתרגם המתאים.

סנ"צ אסף שחור: ארבע השפות האלה הן המרכזיות.

סנ"צ אסף שחור: במקרים חריגים תמיד יהיה משהו.

דובר: יש מעט אנשים שיודעים רק אמהרית.

סנ"צ אסף שחור: ברגע שנפגע עבירה נכנס לאותה מערכת של רשימת נפגעי עבירה, התהליך מתחיל.

סנ"צ אסף שחור: ברגע שהפרטים נכנסים, המערכת עוברת יום-יום על אותם נפגעי עבירה ובודקת אם באחת ממערכות המחשוב נעשה איזה שהוא עדכון שהוא רלוונטי לאחת מאבני-הדרך שנפגע חייב היה להיות מדוּוח לגביו.

סנ"צ אסף שחור: אם המערכת מצאה שיש איזה שהוא שינוי, היא אוספת את המידע הזה ומעבירה זאת למשיבון.

סנ"צ אסף שחור: המערכת מתעדכנת פעם ביום.

סנ"צ אסף שחור: מידע לגבי מעצרים מתעדכן יותר מפעם ביום, ושאר המידעים יתעדכנו פעם ביום.

סנ"צ אסף שחור: אני מדבר גם על המידע שמגיע מתוך מערכות המידע של משטרת ישראל וגם על מידע שמגיע משני גופים נוספים - שב"ס והפרקליטות, שזה משרד המשפטים שאנו מקבלים ממנו גם מידע שהוא רלוונטי לחלק מאבני-הדרך.

קרן גלאון: הייחודיות היא שלא רק שנפגע עבירה יכול להתקשר למערכת, להכניס את פרטיו ואת הקוד הסודי ולקבל מידע: "התיק הועבר לתביעות", "בתיק הוגש כתב-אישום" וכו', אלא יש מקרים שהמערכת יוזמת פנייה לנפגע.

קרן גלאון: עברנו על מה שמפרט החוק, ובדקנו באלו מקרים אקוטי שהנפגע יקבל המידע מייד.

קרן גלאון: המערכת יוזמת פנייה לנפגע; היא לא משאירה הודעה, אבל היא אומרת לו: "תתקשר אלינו.

קרן גלאון: יש לנו מידע שאנו צריכים לעדכן אותך".

קרן גלאון: ברגע שהוא מכניס את הקוד, המערכת יודעת לזהות גם שהוא התקשר.

קרן גלאון: היו"ר אליעזר כהן: זו יוזמה שלכם.

קרן גלאון: מה לגבי מקרים בהם הנאשם, עושה העבירה, ירצה לקבל אינפורמציה ולהשתמש בה?

קרן גלאון: הקוד הסודי ניתן לנפגע.

סנ"צ אסף שחור: בזמן שנפגע עבירה נותן את פרטיו לחוקר, החוקר מחזיר לו טופס מלא שמסביר לו בדיוק איך להיכנס למערכת ואיך להשתמש.

סנ"צ אסף שחור: המערכת מנחה אותו.

סנ"צ אסף שחור: במסגרת זו, הוא מקבל קוד וסיסמא: קוד זה מספר התיק, וסיסמה בעלת ארבע ספרות שיהיו רלוונטיות אליו לכל התיקים; אם נפגע עבירה בכמה תיקים, הוא לא יצטרך לזכור עשרות ססמאות אלא הוא זוכר תמיד סיסמא אחת ומה שהוא צריך לשנות זה תמיד את מספר התיק.

אפרת רוזן: לגבי הפניות היזומות של המערכת לנפגע העבירה, האם יש איזו שהיא דרך לוודא, למשל, אם הנפגע לא רוצה שמשפחתו תדע?

סנ"צ אסף שחור: קראנו למערכת "מערכת מנע".

סנ"צ אסף שחור: כשהמערכת מתקשרת לנפגע עבירה, היא אומרת: "זו הודעה ממערכת מנע, נא להתקשר למערכת", ולא יודעים כלל שזה נפגע עבירה.

סנ"צ אסף שחור: זו מערכת מאוד אנונימית במסירת ההודעה.

סנ"צ אסף שחור: לכן, לא רצינו למסור את הפרטים עצמם בהודעה הקולית, אלא אנו מבקשים ממנו להתקשר.

אליעזר כהן: אתם מעוררים את הנפגע שהוא יפנה אליכם.

סנ"צ אסף שחור: בדיוק, כי אם היינו מוסרים את המידע, יכול להיות שהחשוד עצמו היה שומע זאת.

קרן גלאון: יש אפשרות לנפגע עבירה לבקש שלא יזמו פניה אליו.

סנ"צ אסף שחור: כן, זו גם אפשרות שהוא רוצה תמיד ליזום, כלומר שתמיד היוזמה תהיה שלו ולא של המערכת.

נעה ברוצקי: הרבה פעמים במקור מקבלים מספר פנייה.

נעה ברוצקי: הרבה פעמים הם מקבלים מספר תלונה, מספר פ"א.

סנ"צ אסף שחור: הוא יצטרך לבוא שוב לקבל את הפ"א עם הסיסמא.

סנ"צ אסף שחור: לא נפתח פ"א מייד.

סנ"צ אסף שחור: נעה ברוצקי: צריך להגיע ולהזדהות וכו'.

סנ"צ אסף שחור: יש צורך בתעודת-זהות, כי, עם כל הכבוד, אני לא נותן דרך הטלפון שם משתמש וסיסמא.

נעה ברוצקי: בסדר, אבל האם יגידו לו מתי וולאן להגיע?

רפ"ק דינה מרום: כן, גם זה מעוגן בתוך זה.

שלומית אשרי: אם אני מקדימה את המאוחר, תגידו לי.

שלומית אשרי: לפי נתוני למ"ס, בערך למחצית משקי-הבית בישראל אין גישה חופשית לאינטרנט ולמערכות.

שלומית אשרי: מה אנו עושים עם נפגעים שהמערכת הזאת לא זמינה להם?

קרן גלאון: יש כמה אופציות, למשל טלפון של "בזק".

קרן גלאון: נפגע העבירה צריך לתת פרטים האם ואיך ליצור איתו קשר.

סנ"צ אסף שחור: כשהוא מתלונן פעם ראשונה, הוא מקבל מספר טלפון של מערכת המשיבון.

סנ"צ אסף שחור: כשהוא רוצה לדעת מה הסטטוס של התיק, הוא מחייג את המספר הזה ושומע: "הגעתם למערכת מנע.

סנ"צ אסף שחור: לעברית - הקש 1, לאנגלית - הקש 2 וכו'".

סנ"צ אסף שחור: יש לי מהלך שלם איך בדיוק נפגע עבירה נכנס וכו'.

רשף חן: האם יש גם מענה אנושי?

קרן גלאון: זה לא רחב היקף בגלל מגבלות תקציביות, אבל יש מענה אנושי וניתן יהיה גם להשאיר הודעות ויחזרו אליהם.

קרן גלאון: זה לא רק דרך מכשירי "בזק" וסלולרי, אלא זה יכול להיות גם דרך הודעות SMS והודעות אי-מייל.

קרן גלאון: זה יהיה איך שהנפגע יבקש.

שלמית אשרי: אם אני שולחת SMS, האם אני מקבלת את המענה שאני צריכה?

קרן גלאון: לא.

קרן גלאון: המערכת יכולה לשלוח לך SMS: "אנא, צרי איתנו קשר".

קרן גלאון: סנ"צ אסף שחור: הוא מקבל טופס, פתק, עם מספר פ"א.

קרן גלאון: האחריות היא על נפגע העבירה להודיע על שינוי הטלפון.

לאה מאיר: כפקידת סעד שמטפלת באנשים עם פיגור שכלי, אבל יש פקידי סעד של קטינים, הבנתי כבר שכל נושא ההתאמה לאנשים עם מוגבלות עדיין לא נעשה, ויש כוונה לעשות זאת.

לאה מאיר: הייתי רוצה שזה ייכנס לסעיף 4 בחוק באותו מועד.

אפרת רוזן: הסעיף אמור להיכנס לתוקף באפריל 2005.

אפרת רוזן: אנו נשמע אחר כך על ההיערכות שלהם.

סנ"צ אסף שחור: אין איזה שהוא משהו שונה שאני יכול לעשות לאדם חרש או מוגבל בשכלו.

סנ"צ אסף שחור: יהיה לו אפוטרופוס או מישהו נוסף, איש אמון שלו, שיקבל את הסיסמא שלו שהוא יבצע.

סנ"צ אסף שחור: יכול להיות שזו העובדת הסוציאלית או עובדת הרווחה.

לאה מאיר: צריך להיות בהיר שלא בכל מקרה יכול אפוטרופוס לעשות זאת, כי לפעמים הוא החשוד או המסייע.

לאה מאיר: צריך להיות ברור שזה פקיד סעד או אפוטרופוס במקרה שהוא לא מעורב בפגיעה.

סנ"צ אסף שחור: מההיבט הטכני אין שינוי במערכת.

סנ"צ אסף שחור: צריך לחשוב מההיבט הנוהלי איך לענות את הנוהל שיתאים גם לאותם אנשים מוגבלים.

אליעזר כהן: הבנתי, שגם את הבנת שזה יקח קצת זמן.

לאה מאיר: אני רק רוצה שזה - נושא המוגבלים - יהיה חלק מיישום החוק.

רשף חן: מה לגבי האפשרות של הנפגע לתת ייפוי-כוח לאדם אחר לקבל את האינפורמציה: עורך-דין או עובד רווחה?

סנ"צ אסף שחור: הוא יכול להודיע: "אני רוצה לעורך-דין".

סנ"צ אסף שחור: זה ייכנס לתוך הנוהל.

סנ"צ אסף שחור: ענת אסיף: למשל, קטינים או אנשים עם מוגבלויות שמלוּוים בפרוייקטים היפים של הליווי.

סנ"צ אסף שחור: המלווים בפרוייקטים מלכתחילה מקבלים ייפוי-כוח מהאפוטרופוס של הנפגע או מהנפגע, כשזה אפשרי, להיות בקשר עם המשפחה.

סנ"צ אסף שחור: באותה מידה הייפוי-כוח יהיה גם לצורך המערכת הזאת.

סנ"צ אסף שחור: במקרה שאין את זה, פקידי הסעד הם אלה שיהיו אנשי הקשר במקרים המתאימים.

סנ"צ אסף שחור: לגבי קטינים, זה כבר נמצא בנוהל.

סנ"צ אסף שחור: לגבי אנשים עם מוגבלויות, אם זה לא נמצא זה יהיה.

אליעזר כהן: מה עם לוח הזמנים?

אליעזר כהן: אנו רוצים שכאשר החוק ייכנס לתוקף, המערכת תפעל.

סנ"צ אסף שחור: לגבי הכנת תו"ל של המערכת, תורת הלחימה של המערכת, הוכן מסמך שמתאר את אבני-הדרך שזה חלק מחומר רקע שנמצא פה.

סנ"צ אסף שחור: באותו מסמך יש מסמך שמתאר את הכללים מעבר לאבני-הדרך עצמן איך לממש את המערכת עצמה: אופן תידוע נפגע עבירה, אופן הטיפול במידע שהמערכת לא הצליחה למסור לנפגע.

סנ"צ אסף שחור: כלומר, לפעמים, המערכת יוזמת שיחות, ואם כעבור 2- 4 פעמים לא הצלחנו ליצור קשר, המערכת תוציא מכתב לנפגע עבירה.

סנ"צ אסף שחור: אם לא הצלחנו לעשות זאת דרך הטלפון, אנו מוציאים מכתב.

סנ"צ אסף שחור: יש אפיונים שמבהירים בדיוק את אופן הטיפול במערכת.

אליעזר כהן: חברת הכנסת יולי תמיר, המשרד לביטחון פנים הוציא מסמך שלם של דיווח.

לרה צינמן: אם כי זה מסמך עבודה.

סנ"צ אסף שחור: המסמך הזה כבר התעדכן, אבל זה מסמך די מתקדם.

נעה ברוצקי: לגבי מערכת המעצר, כמה המערכת מסוגלת להודיע בצורה מהירה?

נעה ברוצקי: תוך כמה זמן המערכת יוצרת קשר עם הנפגע?

סנ"צ אסף שחור: מכסימום תוך 24 שעות מרגע הדיווח.

סנ"צ אסף שחור: הגורם המדווח הוא בית-המעצר.

רשף חן: האם משם זה מגיע למערכת?

רשף חן: הבנתי שזה on-line למערכת.

סנ"צ אסף שחור: זה עד שזה מגיע למשיבון.

סנ"צ אסף שחור: המשיבון לא נמצא והוא לא חלק מהסביבה של המשטרה.

סנ"צ אסף שחור: אני מדווח לו פעם או פעמיים ביום.

קרן גלאון: כל ה-on-line עובר למערכת המענה.

סנ"צ אסף שחור: זו מערכת מענה עצמאית, והיא לא חלק מהמערכת המשטרתית והיא בצד מכיוון שגורמי חוץ מתקשרים אליה, ואנו לא רוצים שגורמי חוץ יהיו חלק מהסביבה המשטרתית.

סנ"צ אסף שחור: אני גוזר מידע פעם ביום ולגבי מעצרים פעמיים ביום ומעביר מידע למשיבון.

סנ"צ אסף שחור: למשיבון יש data base משלו שבו הוא אוגר את הנתונים לגבי נפגעי עבירה.

סנ"צ אסף שחור: מה שיש לו בבטן את זה הוא מדווח.

סנ"צ אסף שחור: אני גוזר את המידע ממידע על גזר דין, מהמרשם הפלילי, מידע על מעצרים.

רשף חן: אתה גוזר מידעים מכמה מאגרי מידע פעם או פעמיים ביום ומעביר זאת למשיבון.

רשף חן: את זה אתה צריך לעשות ידנית, וזה לא נעשה אוטומטית.

קרן גלאון: חלק נעשה אוטומטית.

סנ"צ אסף שחור: החלק שנעשה באופן אוטומטי הוא פעם ביום.

סנ"צ אסף שחור: המערכת מתזמנת את עצמה באופן אוטומטי.

רפ"ק דינה מרום: אסף שחור, צריך לציין שיש כמה מערכות שונות במשטרה.

רפ"ק דינה מרום: כל המידעים האלה מתנקזים למערכת הזאת.

רפ"ק דינה מרום: בכל מיני תחנות יש חוקרים דברים כאלו ואחרים.

סנ”צ אסף שחור: למשל: חוקר סוגר תיק או חוקר מעביר לתביעות.

לרה צינמן: כאשר מתחיל ריצוי מאסר, מה צפוי?

סנ"צ אסף שחור: באותה אבן-דרך אומרים לכם את כל התאריכים.

לרה צינמן: לגבי מאסר עולם, צריך לציין מתי הוא יכול לבקש את קציבת העונש.

ענת אסיף: נכון.

ענת אסיף: לגבי אסיר עולם, כאשר הוא מתחיל את ריצוי המאסר, כל מה שאפשר להגיד לגבי העתיד זה מתי הוא יכול לבקש קציבה: אחרי 7 או 15 שנה.

ענת אסיף: נכון, צריך להתקין זאת באבן-דרך.

לרה צינמן: זה דבר מאד נכון, כדי שהנפגע יוכל להגיב.

ענת אסיף: זו הוספת הודעה, וזה לא נראה לי בעייתי.

אליעזר כהן: אסף שחור, כשדיברת, אפרופו יש את המקרה האחרון של האלוף-משנה עם החיילת שבינתיים היא כבר משוחררת.

אליעזר כהן: יש כאן שתי מערכות: היא אזרחית והוא איש צבא.

אליעזר כהן: מה קורה כאן?

ענת אסיף: זה לא חל.

אליעזר כהן: האם לצבא תהיה מערכת מקבילה?

סנ"צ אסף שחור: לא.

סנ"צ אסף שחור: הצבא לא קשור.

סנ"צ אסף שחור: זה לא קשור למערכות של צה"ל.

ענת אסיף: לא, החוק לא חל.

ענת אסיף: החוק חל על חקירות משטרה, תביעות משטרה ופרקליטות, ולא על הצבא.

ענת אסיף: עד כמה שידוע לי, המערכת הצבאית עובדת במקביל על נסיון לעשות משהו דומה לחוק הזה בתוך המערכת שלהם.

ענת אסיף: אינני מדברת על מערכת ממוחשבת אלא על בכלל איזו שהיא חקיקת זכויות בעניין הזה.

אליעזר כהן: זה לא מענייננו וזה לא מעניין הוועדה היום, אבל זה הגיוני שצה"ל יעשה מערכת מקבילה.

אליעזר כהן: לא נדון בזה כאן והיום, אבל זה צריך להיות הגיוני שתהיה מערכת מקבילה בצבא.

ענת אסיף: הוועדה יכולה אולי לשלוח את פרוטוקול הדיון הזה לפצ"ר ולשאול או להציע להם לשקול משהו כזה.

אליעזר כהן: אני מקבל את ההצעה של ענת אסיף.

אליעזר כהן: אני אמליץ ליושב-ראש הוועדה שיפנה לצה"ל בהמלצה.

סנ"צ אסף שחור: סטטוס אפיון ופיתוח מערכות המידע - דיברו פה על כל הנהלים.

סנ"צ אסף שחור: הנהלים הם לקראת סיום הכנתם בשורה תחתונה לגבי סטטוס הכנת תורת הלחימה של המערכת.

סנ"צ אסף שחור: לגבי אפיון ופיתוח המערכת הממוחשבת, אני מחלק זאת לשניים.

סנ"צ אסף שחור: יש לנו אפיון של הצד המשטרתי, כל ההכנה, כל גזירות הנתונים וכל השליפות מהמערכות השונות; צריך לאסוף את כל הנתונים ממשטרת ישראל, שב"ס והפרקליטות ולהעבירם למשיבון.

סנ"צ אסף שחור: אני מדבר עכשיו על הקטע של ההכנה בתוך המשטרה שכוללת גם את האיסוף משב"ס ופרקליטות.

סנ"צ אסף שחור: כפי שאמרתי קודם, הוקמה מערכת לרשימת נפגעי עבירה.

סנ"צ אסף שחור: הקמנו מערכת ממוחשבת.

אליעזר כהן: יהיה לכם מין ארכיון.

אליעזר כהן: תהיה לכם הסטוריה.

אליעזר כהן: סנ"צ אסף שחור: יהיה קובץ שבו רשימה של כל נפגעי העבירה.

אליעזר כהן: אנו נשמור גם את אלה שהחליטו לבטל את הזכות שלהם.

אליעזר כהן: יכול להיות נפגע עבירה שבתחנת משטרה אומר: "לא מעניין אותי.

אליעזר כהן: אינני רוצה כלום".

אליעזר כהן: אנו מסמנים איקס, כלומר שהאדם הזה לא רוצה לקבל מידע, ולא נעביר מידע לגביו.

אליעזר כהן: המערכת לגזירת הנתונים מכל הקבצים - פיתוח התוכנה נמצא בעיצומו.

אליעזר כהן: ממשקים בין משטרת ישראל לשב"ס - סגרנו את הממשק.

אליעזר כהן: שב"ס נמצאים בשלב של גזירת הקובץ אצלם והעברה אלינו.

אליעזר כהן: ברגע שזה יעבור אלינו, זה יעבור אוטומטית כבר למשיבון.

אליעזר כהן: הממשק עם משרד המשפטים - אנו איתם כרגע בדיונים, ואני מקווה שזה ייסגר מהר.

אליעזר כהן: שם זה עדיין לא סגור לגמרי.

אליעזר כהן: המוקד האנושי - אמרנו שבמקרים חריגים יפנו גם לאיזה שהוא מוקד אנושי, כשמערכת המשיבון האוטומטי לא פתרה הבעיה.

אליעזר כהן: יש אפיון בדיוק מה יעשה המוקד האנושי.

אליעזר כהן: אנו גם צריכים להכין להם מערכות ממוחשבות, כל הטלפונים וכו'.

אליעזר כהן: אנו רוצים לתעד את כל השיחות שמגיעות למוקד.

אליעזר כהן: כל הדברים האלה נמצאים באפיון.

אליעזר כהן: זה פחות בנתיב הקריטי של התאריכים, וגם אם לא יתחיל מהיום הראשון זה לא נורא.

אפרת רוזן: אינני מבינה איך בדיוק הולך המוקד האנושי.

אפרת רוזן: האם זה בכל תחנת משטרה?

סנ"צ אסף שחור: לא.

סנ"צ אסף שחור: זה מוקד ארצי אנושי, שקיבלנו לגביו תקנים מאוד מצומצמים - 5 תקנים לכל הארץ.

אליעזר כהן: כמה פניות כאלה יש ביום: 10 או 100?

יולי תמיר: צריכה להיווצר איזו שהיא מסורת של פנייה.

סנ"צ אסף שחור: חלק מהמערכת תהיה מערכת סטטיסטית.

סנ"צ אסף שחור: תהיינה הרבה מאוד פניות.

אליעזר כהן: יהיו גם מקרים שאותו נפגע יחזור כמה פעמים.

נעה ברוצקי: זה במספר צמתים.

סנ"צ אסף שחור: זה לא רק זה.

סנ"צ אסף שחור: המערכת גם יוזמת.

סנ"צ אסף שחור: אלה שיחות נכנסות ויוצאות, ויש הרבה אבני-דרך שהמערכת יוזמת.

סנ"צ אסף שחור: יש גם מערכת סטטיסטית בתוך המערכת, שיכולה לנתח את השיחות: באלו שעות יותר ובאלו שעות פחות וכמה זמן חיכו עד שקיבלו מענה.

סנ"צ אסף שחור: הכל יהיה סטטיסטי בקטע הזה.

סנ"צ אסף שחור: המשיבון - פיתוח המשיבון הוא במסגרת פרוייקט ממשל זמין של משרד האוצר, תהיל"ה, והמשיבון יישב שם.

סנ"צ אסף שחור: אנו נעביר לתהיל"ה, אתר האינטרנט הממשלתי.

סנ"צ אסף שחור: כל האתרים של כל המשרדים מנוהלים בתהיל"ה.

סנ"צ אסף שחור: תהיל"ה הוא הגוף שמרכז כל נושא מידע לציבור.

סנ"צ אסף שחור: לכן, טוב שהמשיבון הזה יהיה שם.

סנ"צ אסף שחור: יש להם גם כל התשתית והכלים לפתח מערכות כאלה.

סנ"צ אסף שחור: אנו מעבירים להם פעם ביום את המידע, והכנו את התרשים שמראה בדיוק מה תהליך העבודה עם המשיבון.

סנ"צ אסף שחור: גם המערכת הזאת נמצאת בעיצומה.

סנ"צ אסף שחור: מבחינת לוחות-הזמנים לסיום פיתוח המערכת, אנו מתכננים שבאמצע חודש פברואר יהיה לנו פיילוט ראשוני שלנו לבדוק שהמערכת עובדת, שבאמצע מרץ המערכת תעבוד כבר בגרסת הייצור שלה, כלומר היא תהיה מורצת ונעשה ניסויים חיים ממש על כמה תיקים בודדים כדי לראות שהיא עובדת, ושההדרכה וההטמעה יהיו במהלך מרץ שכן צריכים להדריך את החוקרים ואת המערכות החדשות ובדיוק את כל הנהלים.

אליעזר כהן: וכן, את כל הממשקים.

סנ"צ אסף שחור: ממשקים לא צריך לדעת, כי זה נעשה באופן מרוכז.

אליעזר כהן: זה חלק מההפעלה.

סנ"צ אסף שחור: הפעלה זה רק להכניס את רשימה נפגעי העבירה.

סנ"צ אסף שחור: מבחינת מיחשוב, זה הדבר היחיד שהם צריכים ללמוד.

סנ"צ אסף שחור: מבחינת הנהלים, אלה הם דברים שצריכים להטמיע בהם וממש ללמד אותם.

יולי תמיר: מדובר על איך לעדכן.

יולי תמיר: העידכון הוא פה הדבר הכי חשוב.

סנ"צ אסף שחור: זה נעשה במהלך העבודה השוטפת ממילא.

סנ"צ אסף שחור: צריך להגיד להם שיעשו זאת "עובר לעשייתם", כלומר שכשזה קורה הם יעשו זאת מייד ולא יחכו.

יולי תמיר: צריך שלא תצטבר ניירת עד שיתחילו לעדכן אותה.

רפ"ק דינה מרום: אוסיף לגבי איך אנו הולכים לעשות זאת מבחינת המדור ואיך אנו הולכים להטמיע זאת בקרב השוטרים.

רפ"ק דינה מרום: מבחינת הנוהל, אני עושה פרוייקט רב-היקף במסגרת קורס ראשי משרדי חקירות שעובדים במספר מקומות ובמגוון מקצועות.

רפ"ק דינה מרום: למעשה, הם אלו שסייעו לנו בקורס שלהם לבנות את הנוהל.

רפ"ק דינה מרום: הם ענו על מירב הבעיות או הרבה דברים שלא חשבנו עליהן בתור מטה.

רפ"ק דינה מרום: הנוהל נבנה מצמיחה מהשטח על כל בעיותיו.

רפ"ק דינה מרום: כמו שאסף שחור אמר, הוקצו חמישה אנשים למענה אנושי.

רפ"ק דינה מרום: אנו מדברים על ככל הנראה גם משפטנים שינסו לתת מענה לבעיות או סוגיות מסויימות שיעלו במהלך הפעלת העניין הזה.

רפ"ק דינה מרום: הטמעת הנושא - אנו כבר מקיימים בשבוע הבא כנס או מפגש.

רפ"ק דינה מרום: יש לנו בכל מחוז קצין נפגעי עבירות מחוזי שהוקם לצורך העניין.

רפ"ק דינה מרום: הילה קרנר-סולימן: מה קורה בצפון?

רפ"ק דינה מרום: אני מקווה, שבצפון זה יהיה אוטוטו.

הילה קרנר-סולימן: זו באמת לא אשמת המדור.

הילה קרנר-סולימן: אבל, האם יושב-ראש הוועדה יכול לפנות לשר לביטחון פנים לגבי זה שכבר שנה אין קצין נפגעי עבירות בצפון?

הילה קרנר-סולימן: זה בניגוד לדרישת המדור שמבקש זאת מהמשטרה.

אליעזר כהן: זו בעיה אזורית, וזה רק בצפון.

רפ"ק דינה מרום: כן, זו בעיה מקומית.

הילה קרנר-סולימן: זו בעיה קריטית.

הילה קרנר-סולימן: מדובר על שטח מאוד נרחב ועל הרבה מאוד נפגעי עבירה.

הילה קרנר-סולימן: לכן, לא יוצא לפועל קורס הכשרת חוקרי עבירות מין.

אליעזר כהן: אני אבקש זאת מיושב-ראש הוועדה.

רפ"ק דינה מרום: בשבוע הבא נעביר את הנושא הזה לקצינים האלה ונדריך אותם, ולמעשה הם יהיו מוטת השליטה שלנו להטמעת החומר יחד איתנו ויחד עם אסף שחור כמובן ואנשיו לאנשים בשטח עד אחרון החוקרים.

רפ"ק דינה מרום: הנושא יוצג גם בספק המחוזי, כלומר לפני כל הקצונה הבכירה של משטרת ישראל, על מנת שיהיו חלק מהעניין.

רפ"ק דינה מרום: כבר כיום אנו מעבירים הרצאות בבית-ספר להכשרות אח"ק שלנו.

רפ"ק דינה מרום: בכל הכשרה אנו מעבירים נושא נפגעי חקירות, כדי שהנושא כבר יוטמע.

רפ"ק דינה מרום: זו עבודה רצינית ביותר, וזו ממש פעולה סיזיפית של הטמעה בכל יחידות השטח עד אחרון החוקרים.

אליעזר כהן: כן, אבל עם סיפוק בצידה שכן את רואה שזה מתפתח והולך לכיוון הנכון.

לרה צינמן: במקרים של רצח, בתקופה האחרונה, שלפי זה שהחוק נכנס לתוקף ביוני 2001, חשבנו שצריכים לידע על עצם הזכויות של נפגעים ולתת להם חומר הסברה - זה עדיין לא נעשה.

לרה צינמן: לאחרונה, היו מקרי רצח, למשל בחור שנרצח במועדון בשפיים; דיברתי באופן אישי עם משפחתו, עם הוריו, והם לא שמעו שום דבר או פירור של מידע שקיים חוק ושיש להם זכויות.

לרה צינמן: מדברים יפה על הטמעה ועל כך שזה יורד לכל החוקרים.

לרה צינמן: למה במשך כמעט 4 שנים מיוני 2001 זה לא חלחל לחוקרים?

רפ"ק דינה מרום: אני מקווה מאד שזו בעיה מקומית.

רפ"ק דינה מרום: לרה צינמן: זה בכל מיני מקומות.

רפ"ק דינה מרום: אני באמת מקווה שהיום אנו נכנסים לדרך חדשה והולכים לעשות הטמעה וחריש עמוק.

רפ"ק דינה מרום: את יודעת שזו עבודה גדולה.

לרה צינמן: תחושתי היא, שבמקרה רצח, שזו העבירה הכי קשה, משהו לא עובד.

אליעזר כהן: אולי תוכלי לרשום לעצמך לבדוק לגופו של מקרה מדוע המשפחה הזאת לא קיבלה.

אליעזר כהן: אולי תלמדו מזה דברים מעניינים.

אליעזר כהן: אנו נבדוק זאת, והם יבדקו.

ענת אסיף: זה לא נפגעי עבירות, אלא יחידות שמטפלות בצ"חמים של הרצח.

ענת אסיף: הייחוד של הדבר הזה הוא, שזה לא נפגע שמגיע להגיש תלונה.

ענת אסיף: פה זה נופל.

ענת אסיף: זה הנוהל המיוחד של הצח"מ (צוות חקירה מיוחד).

אליעזר כהן: הערתךְ היתה חשובה מאד, כי אנו יכולים ללמוד מדבר כזה.

אליעזר כהן: את יכולה לגלות לפתע שיש באיזה שהוא מקום חור של חוסר אינפורמציה וחוסר טיפול.

אליעזר כהן: למעשה, זו הכוונה.

אליעזר כהן: אין פה כוונה לבקר או להתלונן.

שלומית אשרי: לגבי כל ההרצאה שלהם פה ובעיקר לגבי הלו"ז, יש לנו, בקואליציה של נפגעי עבירה, ארגונים שעובדים באופן יום-יומי עם נפגעים.

שלומית אשרי: אנו רואים כחלק חשוב מתפקידנו להעביר את המידע על כל ההיערכות החדשה ולעשות הצעד הקטן שנשאר - להפוך את כל הדברים שאמרתם לישימים וידידותיים, כך שנפגעים יוכלו באמת להיעזר ולהשתמש.

שלומית אשרי: אחרת, כל מה שאתם עושים כאן, כל העבודה היפה, לא יהיה.

אליעזר כהן: נכון.

אליעזר כהן: זה הולך להיות האח הגדול שיעזור לנפגעים.

שלומית אשרי: הצעתי הקונקרטית או בקשתי היא: איך אנו יכולים אולי לראות את הפיילוט שלכם או לבוא ולקבל מכם הדרכה, ולהיות במצב שהארגונים שלנו יכולים לסייע להדריך את הנפגעים שמגיעים?

שלומית אשרי: יש מקרים שמגיעים אלינו ופונים לא בהכרח לתחנת משטרה.

אליעזר כהן: אסף שחור, רשמנו לפנינו שאנו נבוא לבקר ונעבור את כל הנתיב.

אליעזר כהן: כשהיא מדברת, אני חושב שסתם ביקור, כמו שאנו רוצים לבוא רק להתרשם ולראות איך זה קורה, זה שונה לגמרי ממה שהיא רוצה.

אליעזר כהן: היא רוצה קצת יותר ללמוד ויותר להיכנס איתכם לשיתוף פעולה.

אליעזר כהן: אנו את שלנו נעשה, אבל זה מחייב אתכם להזמין אותם בנפרד ולתת להם.

אליעזר כהן: האם אתם תוכלו להתחייב להזמין אותם?

אליעזר כהן: קרן גלאון: אין בעיה.

ענת אסיף: את מסמך האפיון, כפי שהוא היה נכון ללפני חודש או משהו כזה, שלחתי לכמה.

שלומית אשרי: גם אסף שחור נענה לבקשתנו להיפגש איתו בעבר.

ענת אסיף: אם כך, אין להציג זאת כאילו אנו עובדים לא בשיתוף פעולה איתכם.

שלומית אשרי: ממש לא אמרתי זאת.

אליעזר כהן: אתם צריכים להיכנס לנושא.

אליעזר כהן: אתם צריכים ללמוד, וזה נכון מאד.

אליעזר כהן: אנו רק נבקר.

אפרת רוזן: עלויות תקציביות - היינו פה לפני כמה חודשים, לפני שתיקון מספר 2, שצמצם את החוק, נכנס לתוקף, ואמרו אז שהעלות התקציבית היתה 65 מיליון שקל.

אפרת רוזן: היתה על זה תרעומת גדולה מאד, ואמרו שאם התיקון ייכנס לתוקף זה יירד לבסביבות 8.7-9 מליון שקל.

אפרת רוזן: האם זה באמת המצב עכשיו?

קרן גלאון: כן, זהו באמת המצב.

קרן גלאון: הסכום של 65 מיליון שקל היה לא רלוונטי לחלוטין.

אליעזר כהן: חברת-הכנסת יולי תמיר, זה מספר שמשרד האוצר זרק.

אליעזר כהן: הם זורקים מספרים, ואינך יודעת כלל מאיפה הם באים.

קרן גלאון: מבחינת סיוע וניידות, המשטרה תיקצבה מערך שלם.

אפרת רוזן: מהו התקציב?

אליעזר כהן: קרן גלאון, אם הבנתי אותך נכון, האם את אומרת שאתם הוצאתם על זה 8 מיליון שקל?

אליעזר כהן: קרן גלאון: לא.

אליעזר כהן: 4 מיליון שקל הם הוצאות חד-פעמיות, ושאר הסכום הוא הוצאות שוטפות: כוח אדם, טלפונים וכו'.

אפרת רוזן: מהי ההערכה לשנה?

אפרת רוזן: זה מעניין כדי לדעת מה היה מול הערכת האוצר.

קרן גלאון: 887 אלף שקל לתקנים, ו-300 אלף שקל זה החלפת- - -

אליעזר כהן: אני מבקש לא להפריע.

קרן גלאון: התקציב הכולל ל-2005, בהנחה שזה מתחיל רק מאפריל 2005, זה משהו בסביבות 2.193 מיליון שקל.

אליעזר כהן: זה נוסף ל-4 מיליון שקל של ההקמה - ההוצאה הקבועה.

קרן גלאון: לא.

קרן גלאון: חלק מזה כבר כלול בהוצאה הקבועה.

קרן גלאון: אין לי פה נתונים תקציביים.

אליעזר כהן: ועדת החוקה מבקשת זאת מכם.

ענת אסיף: תמקדו את השאלה.

ענת אסיף: האם אתם רוצים לדעת כמה עולה המערכת?

יולי תמיר: אנו מבקשים לדעת עלות הקמה ועלות הפעלה.

ענת אסיף: של המערכת?

ענת אסיף: כי למשטרה יש עלויות נוספות.

אליעזר כהן: כמו שחברת-הכנסת תמיר אמרה, אנו רוצים לדעת עלויות הקמה ועלויות תפעול לשנה.

אליעזר כהן: הבקשה ברורה לגמרי, ואנו נקבל אותה.

אליעזר כהן: חברת-הכנסת יולי תמיר, כמעט בכל נושא נזרק מספר מדהים, ואחר כך המציאות היא שונה לגמרי.

ענת אסיף: לא.

ענת אסיף: צריך לדייק.

ענת אסיף: ההערכה של העלות הגבוהה שהיתה נבעה מתפיסה שכל ההודעות האלה יימסרו באופן אנושי ע"י אנשים.

אליעזר כהן: גם אז, אינךְ מגיעה ל-60 מליון שקל.

קרן גלאון: דיברו על 117 תקנים.

אפרת רוזן: ביולי או באוגוסט כבר ידעו שזו תהיה מערכת ממוחשבת, ועדיין ביקשו את תיקון מספר 2.

אפרת רוזן: אמרו שתיקון מספר 2, צמצום תחולת החוק, הוא שיוריד את העלות התקציבית ולא המערכת הממוחשבת.

אליעזר כהן: האוצר תמיד נותן הערכות גבוהות.

קרן גלאון: כל התיקון הוא שזה לא יחול רטרואקטיבית.

קרן גלאון: זה כל מה שהיה בתיקון מספר 2.

אפרת רוזן: אם כך, מהי הבעיה?

אפרת רוזן: האם הבעיה היא שזה יהיה מוקד אנושי שיצטרך לעשות הכל או שזה לא יחול רטרואקטיבית?

דוברת: גם וגם.

דוברת: זה שילוב של כל הדברים.

דוברת: לגבי הרטרואקטיביות, טענו שאנשים יישבו ויזינו רטרואקטיבית.

דוברת: אלה שני התיקונים יחד.

הילה קרנר-סולימן: אמרו שאם זה שיהיה רטרואקטיבית תעלה עלות החוק.

סנ"צ אסף שחור: מבחינת החוק, כשמתחיל תיק חדש, כאשר אתה יודע שחלק מהפרטים אתה צריך להעלים, אתה עושה זאת תוך כדי עבודה.

סנ"צ אסף שחור: אם זה הולך אחורה לכל התיקים, הקטע התהליכי לא אפשרי.

קרן גלאון: נכון, אבל ברור שזה לא מה שהיה אמור לעלות 7 מליון שקל.

סנ"צ אסף שחור: לא.

סנ"צ אסף שחור: זה לא בקטע של התקציב.

סנ"צ אסף שחור: זה הקטע התהליכי שהוא בלתי אפשרי.

סנ"צ אסף שחור: קרן גלאון: מפכ"ל המשרד לא אמר כך.

סנ"צ אסף שחור: הוא חיבר את שני הדברים.

אליעזר כהן: קרן גלאון, האם את תוכלי לטפל בזה תוך שבוע?

קרן גלאון: אני רוצה להדגיש, שמאחר שאנו רואים חשיבות בחוק הזה ורצינו להפעילו בעלות הגיונית, אנו מגיעים לאן שהגענו היום.

אליעזר כהן: יפה מאד.

אליעזר כהן: אנו מברכים אתכם על כך.

אפרת רוזן: הדבר היחידי שאותי קצת הטריד לגבי היישום הוא שזה אמור להיכנס לתוקף באפריל והפיילוט מתחיל בעוד חודש.

סנ"צ אסף שחור: זה פיילוט של מערכת ראשונית, וזה עדיין לא באויר.

סנ"צ אסף שחור: זה פיילוט פנימי שלנו.

סנ"צ אסף שחור: כתבתי: "אמצע מרץ".

סנ"צ אסף שחור: זה אמצע מרץ עד -1 באפריל.

סנ"צ אסף שחור: אקח תיקים חיים.

סנ"צ אסף שחור: אני לא אפרסם.

סנ"צ אסף שחור: אני לא אקח מכל אחד.

נעה ברוצקי: האם הפער גדול?

רפ"ק דינה מרום: כבר מתחילים להדריך את השטח.

אליעזר כהן: אסף שחור, מהדיווח שלך הבנתי שכאשר החוק יופעל המערכת תהיה מוכנה.

סנ"צ אסף שחור: הכל חיובי.

אפרת רוזן: כדי שהמערכת תהיה מופעלת וכל הזכויות של אפריל 2005, הם חייבים תקנות.

אפרת רוזן: למען הפרוטוקול, רציתי לדעת האם התקנות צריכות לבוא לאישור ועדת חוקה לפני זה, שאז זה צריך להיות לפני אפריל 2005?

אפרת רוזן: איזו היערכות נעשית במשרד לביטחון פנים ובמשרד המשפטים?

ענת אסיף: ההיערכות שנעשית היא, שאנו מתכוונים לכתוב את התקנות, ואנו מקווים שהן יהיו לפני אפריל 2005.

ענת אסיף: היו"ר אליעזר כהן: אם כך, איך נפעיל החוק?

ענת אסיף: הנחת העבודה היא שיהיו תקנות.

ענת אסיף: אם אתם ממש רוצים לנתח זאת, אם המערכת הממוחשבת תתחיל לעבוד ובפועל נפגעים יקבלו את הקוד הסודי ויתחילו להתקשר, התקנות לא בעצמן מחיות את החוק.

ענת אסיף: המערכת תחיל את יישום החוק.

ענת אסיף: אבל, תכנית העבודה כרגע היא שזה הדבר שנמצא, מבחינת הייעוץ המשפטי, ראשון בסדר העדיפויות, ומה שצריך זה להכין את התקנות.

אליעזר כהן: קיבלתי את תשובתךְ, ואנו רצים קדימה.

אליעזר כהן: הבנתי את מה שהיא אמרה, ואני עדיין מקבל זאת, כי המערכת נעה קדימה.

אליעזר כהן: אני פה כלב השמירה בעניין הזה שאנו מניעים זאת קדימה וזה ינוע.

אליעזר כהן: אנו לא ניתן לזה לעצור.

ענת אסיף: הדיווח של משרד המשפטים - מבחינת משרד המשפטים, הדבר שהכי חשוב לומר הוא שכמו שהחוק מחייב, המשרד צריך להקים יחידות סיוע בפרקליטויות, בפרקליטות המדינה.

ענת אסיף: מה נמצא על הפרק זה איזה שהוא משא ומתן מול משרד האוצר לקבלת תקציב להקמת היחידות האלה.

ענת אסיף: המשרד בתוך עצמו גיבש לעצמו איך הוא מבקש שהיחידות האלה יהיו, ולפי זה יתבקשו תקנים ממשרד האוצר.

אליעזר כהן: האם זה יקבל ביטוי בתקציב 2005?

ענת אסיף: כן.

ענת אסיף: משרד המשפטים פנה לפני שבועיים שוב למשרד האוצר, ויש איזה שהם מגעים בעניין הזה.

ענת אסיף: מה שעומד על הפרק זה שש יחידות סיוע שיהיו מפוזרות בפרקליטויות השונות.

ענת אסיף: יחידת סיוע תהיה מורכבת מפרקליט ועובד סוציאלי, כשבאופן היררכי בפרקליטות המדינה מונתה פרקליטה בכירה, עורכת-הדין דפנה ביינוול, להיות אחראית על כל העץ הזה של יחידות הסיוע.

ענת אסיף: יחידות הסיוע גם אמורות להיות הקשר האפקטיבי עם המערכת, כלומר לוודא שהדברים עוברים למערכות הממוחשבות, למרות שזה אמור לעבוד באופן יותר אוטומטי.

ענת אסיף: תפקיד יחידות הסיוע יהיה בעיקר להיות הכתובת הזמינה האנושית והמקצועית לנפגעים, כאשר כשהדבר נדרש כמובן עדיין לא יימנע הקשר בין הנפגע לבין הפרקליט המטפל בתיק.

ענת אסיף: תפיסת העבודה, כפי שחשבנו, וגם לאור שיתוף הקואליציה בדיוני פרקליטות המדינה, היא שיש דברים שרק הפרקליט שמטפל בתיק יכול להיות בקשר עם הנפגע שכן הוא היחיד שמכיר את התיק כמו שצריך.

ענת אסיף: עדיין יש יתרון באיזו שהיא יחידה מקצועית שיכולה לעזור, הרבה פעמים, בצורה יותר מהירה ויעילה.

ענת אסיף: העובדה שיש שם עובדת סוציאלית גם מבטאת את הגישה.

ענת אסיף: כלומר, צריך שלא יהיו אי-הבנות, שכן זו לא יחידה שתהיה יחידה טיפולית והעובד הסוציאלי לא יטפל בנפגעים, אבל כישוריו, בעיקר לצורך החיבור עם הארגונים, החיבור עם השירותים הסוציאליים כשצריך והיכולת האנושית לתת המענה - השילוב הזה בין הפרקליט לעובד הסוציאלי, לדעתנו, יתן מענה טוב.

ענת אסיף: דבר נוסף שיש לומר על היערכות משרד המשפטים, וזה הוזכר קודם, הוא: הקישור למערכות המידע של המשטרה.

ענת אסיף: אני מקווה, שזה נמצא עכשיו בשלבים סופיים של קשירת הקשר.

ענת אסיף: הבעת עמדה לגבי הליכים - לא יהיה דרך המערכת הקולית, והוא גם יהיה באחריות יחידות הסיוע, כדי לוודא שהדברים עובדים.

ענת אסיף: אני מקווה, שבקרוב מאד ייצא נוהל בעניין הזה.

ענת אסיף: כבר עכשיו יש מהלך של הכנת השתלמויות לכל הפרקליטים, השתלמויות של המכון להשתלמויות, להטמעת החוק הזה.

ענת אסיף: זה גם במסלול של המכון להשתלמויות של משרד המשפטים.

ענת אסיף: לדוגמא, פחות או יותר מכאן אני נוסעת לפרקליטות מחוז צפון לשבת שם עם הפרקליטים ולתת להם איזו שהיא הרצאת אינפורמציה על החוק.

ענת אסיף: כך אמורות להיות גם הרצאות שטח בכל שאר הפרקליטויות, וכנראה שלא על-ידִי.

הילה קרנר-סולימן: הצוות נפגש עם הקואליציה והוא קשוב לבקשותיה.

הילה קרנר-סולימן: זו חשיבה מאוד יפה לגבי פרקליט ועובד סוציאלי.

הילה קרנר-סולימן: הפגם היחיד, שאנו רואות בזה, הוא שאין ספק ששני אנשים ביחידות הסיוע לא יגעו בקצה הכמות של הפונים שיגיעו אליהם.

הילה קרנר-סולימן: זה כל כך לא מותאם לצרכים בשטח.

ענת אסיף: אחרי שמשרד האוצר ייתן ששה תקנים, אני מבטיחה לבקש עוד.

אליעזר כהן: את אומרת, שמראש ברור שזה לא מספיק.

הילה קרנר-סולימן: המרכז בירושלים מלווה כ-150-200 תיקים בשנה רק בעבירות מין, ואני מניחה שיש כמות פי שלושה שלא מגיעה דרך המרכז.

הילה קרנר-סולימן: אנו מדברים פה על 500-600 תיקי עבירות מין, שהנפגעים שלהם אפילו שהחוק מגדיר מידע מאוד מוגדר שהיחידות האלה יתנו - הרי שהם ישמעו יחידות סיוע וילכו לשם.

הילה קרנר-סולימן: הם לא יעמדו בעומס.

ענת אסיף: היה לנו גם קצת קשה להעריך זאת.

ענת אסיף: ההערכה שלך אולי נכונה, אבל כאשר ישבנו עם הגורמים היה קשה להעריך כי מצד אחד הרבה מהאינפורמציה תינתן לנפגעים דרך המערכת הממוחשבת.

ענת אסיף: זה נכון שברגע שתיק מטופל בפרקליטות ומישהו יודע שיש טלפון, הרבה פעמים יתקשרו.

ענת אסיף: היינו חייבים להתחיל ממשהו שהוא גם ריאלי מבחינה תקציבית לבקשו.

ענת אסיף: אם אחרי שתהיה התנסות יהיה ברור שזה בלתי-אפשרי, אין ספק שיצטרכו לעשות חשיבה מחודשת.

ענת אסיף: זה לא מעט שיהיו שני אנשים להתחיל להיות איזה שהוא מענה ראשוני לנפגעים שהיום מתקשרים למזכירות והכל מגיע לפרקליטים המטפלים.

ענת אסיף: אני חושבת שזה סביר להתחיל עם זה, ואם נתבדה תוך זמן קצר ונראה שזה לא מספיק - יפיקו את הלקחים.

אליעזר כהן: חסר קצין משטרה בפיקוד הצפוני.

אליעזר כהן: אתם גם תבדקו זאת.

הילה קרנר-סולימן: לפני שבוע הוצאתי, בשם הקואליציה, מכתב לשר לביטחון פנים ולמפכ"ל המשטרה, ואשלח לך העתק.

אליעזר כהן: תשלחי, כי אפנה זאת ליושב-ראש ועדת החוקה.

הילה קרנר-סולימן: ענת אסיף, אני חוזרת על מה שאמרנו.

הילה קרנר-סולימן: כל הכשרה שאתם רוצים לתת בארגונים שחברים בקואליציה - אתם מוזמנים.

הילה קרנר-סולימן: שלומית אשרי: מבחינת הקואליציה שלנו, יחידות הסיוע הם מרכיב חשוב ביותר.

הילה קרנר-סולימן: אנו שומעים שזה עדיין במשא ומתן מול האוצר, וזה אומר שזה בסכנה ויכול להיות שזה לא ייצא לפועל בכלל.

הילה קרנר-סולימן: מה ועדת החוקה יכולה לעשות מול האוצר לפחות לגבי המינימום הזה שכבר שמענו שהוא לא יספיק?

אליעזר כהן: נציג משרד האוצר, תן את הדיווח שלך.

אליעזר כהן: האם תוכל להשיב גם ההערה האחרונה?

ענת אסיף: זה אותו עניין.

ענת אסיף: אמרתי שזה נמצא במשא ומתן.

ענת אסיף: אם יש משהו שהאוצר רוצה להוסיף - בבקשה.

מאיר בינג: אני מאיר בינג ממשרד האוצר.

מאיר בינג: משרד המשפטים פנה אלינו השבוע.

הילה קרנר-סולימן: אני מבינה שהיתה פניה השבוע, אבל, לדעתי, גם לפני כשנה, בתקופת טומי לפיד, נעשתה פניה למשרד האוצר.

מאיר בינג: נעשתה פניה בשבוע האחרון.

מאיר בינג: מעבר לזה, כשדובר באוגוסט על תקציב 2005, משרד המשפטים הגיש את רשימת הדרישות שלו שהיתה מאוד גדולה.

מאיר בינג: פתחנו במשא ומתן, והמשא ומתן נסגר; לא יכולנו לסגור זאת ברמה שלנו כי דרישותיהם היו גבוהות מאוד עם תקנים ותקציב.

מאיר בינג: שר האוצר ושר המשפטים ישבו, ישבנו ביחד והגענו להסכם.

מאיר בינג: יש הסכם חתום על תקציב 2005 שכלל תוספת תקציב ותקנים למשרד המשפטים.

מאיר בינג: התוספת שניתנה אמורה לספק כל דרישותיהם לגבי כל החוקים וכל הפעילות.

מאיר בינג: אני לא זוכר סדר-גודל מדוייק.

מאיר בינג: הם קיבלו 20 ומשהו תקנים, ואינני יכול להגיד בדיוק.

מאיר בינג: הם קיבלו 90 מיליון שקל, עשרות מליונים, ואני לא מתחייב על הסכום.

מאיר בינג: אינני יודע להגיד לך בדיוק בעל-פה.

ענת אסיף: זה לא לחוק הזה, אלא לכל הדרישות של משרד המשפטים.

מאיר בינג: זה לא לחוק הזה אלא לכל הדרישות של משרד המשפטים.

מאיר בינג: הגענו להסכם, וזהו ההסכם.

מאיר בינג: מבחינתנו, תקציב השנה הזאת הוא הסכם סגור.

מאיר בינג: אם תגיע פנייה, נדבר איתם על הפנייה הזאת.

מאיר בינג: אינני מבטיח שום דבר.

אפרת רוזן: בדיון הקודם, שהיה פה ביוני 2004, דיברנו על יחידות סיוע, ודובר במפורש על כך שחייבים לתקצב זאת.

אפרת רוזן: אינני זוכרת שדיברו במפורש על שש יחידות סיוע, אבל דיברו על זה.

אפרת רוזן: האם מאז לא נעשה כלום?

אפרת רוזן: האם היה צריך לחכות לפנייה מהשבוע?

אפרת רוזן: הדברים היו ידועים ביוני.

מאיר בינג: ניהלנו משא ומתן לגבי התקציב, והם הגישו תביעה של 300 מיליון ועשרות תקנים.

מאיר בינג: הגענו לאיזה שהוא הסכם של תקציב כולל, והחלוקה הפנימית נעשית על-ידי משרד המשפטים ולא על-ידינו.

יולי תמיר: האם מישהו ממשרד המשפטים יכול להגיד מהי החלוקה הפנימית?

ענת אסיף: אני לא יכולה לומר זאת, ואני פה היחידה מהמשרד.

יולי תמיר: אחרת, אנו מנהלים פה דיון תיאורטי לחלוטין.

ענת אסיף: אני רק יכולה להניח, שאם משרד המשפטים פנה בשבוע שעבר לשם תוספת תקציב ספציפי ליחידות הסיוע, שבמסגרת התקציב הכללי- - -

יולי תמיר: זה לא מה שהוא אמר.

יולי תמיר: האם פנו בעניין יחידות הסיוע?

מאיר בינג: כן.

מאיר בינג: פנו בשבוע שעבר באופן ספציפי לגבי זה.

יולי תמיר: האם זה מעבר למה שהתבקש קודם?

מאיר בינג: כן.

מאיר בינג: אבל, אני לא יודע כמה זה.

יולי תמיר: כשפנו אליכם בדיון על ה-300 מיליון שקל, יחידות הסיוע לא נכללו.

מאיר בינג: משרד האוצר לא מתערב.

יולי תמיר: אני מנסה להבין את העובדות.

יולי תמיר: אחרי שאושר הסכום, בשבוע שעבר היתה פנייה נוספת אליכם לבקש מימון ספציפי ליחידות הסיוע.

יולי תמיר: כלומר, אפשר לגזור מזה, באופן לוגי, שזה לא כלול בסכום שאתם נתתם.

מאיר בינג: אפשר לגזור מזה שהליך העבודה לא תקין - שאחרי שיש הסכם, הם פונים שוב.

ענף אסיף: אפשר לגזור מזה שמשרד המשפטים בחלוקה פנימית לא הגיע ליחידות הסיוע.

ענף אסיף: היו"ר אליעזר כהן: זה מה שאת הסברת עכשיו והבנו באגף הזה, ואפרת רוזן ואני נדווח על כך ליושב-ראש הוועדה, כך שיושב-ראש הוועדה יִפְתח את הנושא הזה גם מול משרד המשפטים וגם מול משרד האוצר.

יולי תמיר: לדעתי, מה שצריך לעשות הוא לזמן עכשיו לכאן את שרת המשפטים ואת שר האוצר, כדי שהעניין הזה ייסגר אחת ולתמיד בשולחן משולש.

יולי תמיר: אחרת, אנו נמשיך לדבר על זה.

אליעזר כהן: אנו נציג זאת כך ליושב-ראש הוועדה, חבר-הכנסת מיכאל איתן, שכך אנו ממליצים.

אליעזר כהן: הייתי מבקש מנציג משרד האוצר להגיד תודה והערכה למשטרה שסיימו הפרוייקט בכל כך מעט הוצאות.

אליעזר כהן: נציג שירות בתי-הסוהר, בבקשה.

סג"ד גדעון ברטפלד: אנו קשורים בנושא מערכת מענה קולי לעבודה המשותפת עם המשטרה.

סג"ד גדעון ברטפלד: יש לנו נושאים שדורשים יידוע שוטף ודחוף של קורבנות עבירה במקרים של בריחה ובמקרים של חופשה מיוחדת שניתנת לאסיר באופן בלתי צפוי, ואז אנו יוזמים בעצמנו את העברת המידע באמצעות מוקד אנושי.

סג"ד גדעון ברטפלד: יש לנו קצינה מיוחדת שמונתה לטפל בנושא הזה לפני כשנתיים, עוד לפני שנכנס החוק לתוקף.

סג"ד גדעון ברטפלד: קציני שחרורים שלנו מקבלים הדרכה מיוחדת לעניין זכויות נפגעי עבירה.

סג"ד גדעון ברטפלד: אלה אותם קצינים שעוסקים בשחרור ברשיון של אסירים.

סג"ד גדעון ברטפלד: בנוסף, אנו מנסחים נוהל, שיסביר את הבאת עמדת נפגעי עבירה לוועדות השחרור.

אליעזר כהן: רשמנו כמה הערות קטנות, אבל זו ההערה הגדולה: חברת-הכנסת תמיר, בדיוק במילים שלך אנו נעלה זאת ליושב-ראש הוועדה ונבקש ישיבה מיוחדת על זה.

אליעזר כהן: זהו הנושא המרכזי הגדול.

אליעזר כהן: מלבד זאת, נאחל לכולנו בהצלחה שהמערכת תתגלגל ותנוע קדימה, כמו שנשמע כאן וזה נראה שזה מתגלגל קדימה.

אליעזר כהן: כולם ביחד ינסו להפעיל זאת.

אליעזר כהן: אנו ננסה להניע המערכת קדימה.

יולי תמיר: צריך לשבח את המשטרה ואת השב"ס.

אליעזר כהן: כן.

אליעזר כהן: זו עבודה יפה מאוד.

אליעזר כהן: אני נועל את הישיבה.

אליעזר כהן: אני מודה לכולם.