הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 24, 2004-01-26 09:00

רן כהן: אנחנו דנים היום בנושא תנאי המגורים של עובדים זרים.

רן כהן: נושא זה עמד לעיניי המחוקק וגם בפני הוועדה כבר מספר פעמים בעבר, אבל למעשה זו הפעם הראשונה שאנחנו דנים בו באופן ספציפי עקב ידיעות שקיבלנו ממקורות שונים על תלונות על תנאי מגורים קשים, לפעמים בלתי אנושיים.

רן כהן: אני מבין שמהדיווח שיש לנו מהממ"מ שלמשרד התמ"ת אין נתונים לגבי הסוגייה הזאת.

רן כהן: המוקד פנה אל משרד התמ"ת בבקשה לקבל נתונים וממצאים לגבי מגורי העובדים ותלונות ומלבד החוק היבש לא התקבל שום חומר על העניין הזה.

רן כהן: אתם יודעים מזה משהו?

שושנה שטראוס: לא.

שושנה שטראוס: מי פנה, הכנסת?

קריאה: כן, ביום רביעי האחרון.

קריאה: אנחנו נבדוק את זה.

שושנה שטראוס: לדעתי יש נתונים.

קריאה: אנחנו לא קיבלנו.

קריאה: אפשר לקבל העתק מהמכתב?

קריאה: בשמחה.

קריאה: אני אדבר איתך על זה אחר כך.

רן כהן: במצבים כאלה רצוי להגיע למצב בו נדע מי יבוא לישיבה ולהסב את תשומת לבו טרם הישיבה שיש פנייה כזאת.

רן כהן: עניין שני שעולה מהדיווח - ברור לי שיש חוק ונקבעו כללים בחוק, לא בדיוק מפורטים כפי שצריך אך זה כתוב במונחים של מגורים הוגנים וכו', כתובות עלויות עם ניקויים מהעובדים וגם משלם המעביד וכל הדברים הללו.

רן כהן: אני רוצה להבין אם יש בכלל "אבא" לעניין הזה של תנאי המגורים, האם משרד התמ"ת ממונה גם על נושא המגורים של העובדים או שגם זה נופל על המשטרה - להיות "גננת" של העובדים הזרים או המפקחת על המעסיקים שלהם.

שושנה שטראוס: יש לנו אגף אכיפה במשרד התמ"ת ואנחנו מטפלים בעיקר בתנאי ההעסקה של העובדים - מגורים, ביטוח רפואי וכו'.

שושנה שטראוס: יש לנו רשימה ארוכה של חובות של מעסיקים.

שושנה שטראוס: אותו גוף שנותן היתרים למעסיקים להעסיק עובדים זרים, הוא גם מפקח על קיום החובות של המעסיקים כלפי העובדים.

רן כהן: אז אולי תספרו לנו מה הדיווח שיש ליחידת האכיפה על תנאי המגורים של העובדים הזרים על פי משרדי הממשלה.

רן כהן: מה מצאתם?

שושנה שטראוס: שוב, כל מקרה לגופו.

שושנה שטראוס: המפקחים מגיעים, יש תקנות מאוד מפורטות מה אמור להיות במגורים האלה, וכשיש מקרים שהמגורים לא ראויים מודיעים למעסיק שהוא חייב לתקן, מטילים קנסות ובמקרים חמורים גם מגישים כתבי אישום.

רן כהן: אני לא מדבר עכשיו על השלד הכללי, הישיבה הזאת מיועדת לדעת מה מצב המגורים בפועל של עובדים זרים ולפיכך אני מבקש לדעת מיחידת האכיפה שעשתה את הפיקוחים ועברה את כל הארץ, שאלה אנשים שאני מקווה שהם עובדים רציניים וחרוצים, שעושים את עבודתם ומגישים דיווח למשרד, מה היחידה של האכיפה במשרד התמ"ת מצאה?

רן כהן: הכל היה בסדר?

רן כהן: כולם גרו בסדר על פי החוק ועל פי התקנים?

רן כהן: מה מצאתם?

עבדול זואבי: ודאי שלא, יש מקומות שהעובדים גרים במקומות לא ראויים, אז מודיעים למעסיק שהמקום לא ראוי ושצריך להוציא את העובדים משם.

רן כהן: אתה מנהל יחידת הפיקוח?

עבדול זואבי: לא, אני עובד ביחידת הפיקוח.

רן כהן: אגב, למה מנהל יחידת הפיקוח לא הגיע?

שושנה שטראוס: היא בחופשת לידה.

רן כהן: בסדר גמור.

רן כהן: אם כן, מה הממצאים?

רן כהן: כמה מקרים מצאתם בשנת 2002 שבהם מעסיקים הלינו את העובדים שלהם בתנאים שהם עבירה על החוק, בתנאים של השפלה ובתנאים מחרידים?

רן כהן: האם זה חזר על עצמו באותן חברות?

רן כהן: הכנסת שואלת מה אתם יכולים לדווח לה על מצב המגורים של העובדים הזרים.

רן כהן: על זה הישיבה, לא?

קריאה: כן.

קריאה: הכל בסדר אמרו.

רן כהן: לא אמרתי שהכל בסדר, אני לא שם מכשול בפני עיוור.

שושנה שטראוס: אתמול קיבלנו את ההזמנה ולא באנו עם נתונים ספציפיים.

רן כהן: אתמול קיבלתם את ההזמנה?

קריאה: ביום רביעי.

שושנה שטראוס: עד כמה שידוע לנו, אין בעיה כללית חמורה של מגורי העובדים הזרים, יש מקרים חריגים, כמו ששמענו לפני שבוע-שבועיים על עובדים שהיו במכלאות בקיבוץ ניר-עם.

רן כהן: אבל את זה לא אתם גיליתם, את זה גילתה לכם התקשורת.

רן כהן: סליחה שאני קצת מתעקש, אבל אני מבקש לדעת, עוד לפני כל מי שמתנדב לתת אינפורמציה מהצד - אני מקבל משכורת בשביל להיות חבר כנסת ואני משתדל להיות חבר כנסת.

רן כהן: תשאלי אותי: "רן, מה אתה עושה כדי לקבל את המשכורת שלך?

רן כהן: " ואני אגיד לך שאני בא ועושה את זה ואת זה, אלה התפקידים שלי ואת זה אני עושה.

רן כהן: אז אני משתדל שאותם הדברים שאני ממונה לעשות אותם ובגינם אני מתפקד בתפקיד שלי, כל רגע נתון שאת רוצה עליהם דיווח אני אתן לך.

רן כהן: קיבלתם הזמנה ביום רביעי, אתם צריכים לדעת ביום שני לבוא לכאן כדי למסור מה מצב המגורים של העובדים הזרים, יודעים שזאת כל הישיבה.

רן כהן: אפילו אני אקרא מההזמנה לישיבה: "תנאי מחייתם ומגוריהם של העובדים הזרים".

רן כהן: בראש המוזמנים: "משרד התמ"ת".

רן כהן: בכלל לא הייתה לי כוונה להגיע לפינג-פונג הזה בינינו.

רן כהן: אני שואל - משרד התמ"ת שממונה על העניין הזה בא לישיבה של הכנסת, הדבר הכי אלמנטרי זה להביא לכאן איזשהם נתונים של ממצאים על שנה, על חצי שנה, על חודש, על חברות מסוימות, על משפטים שנעשו נגד מעסיקים ונקנסו.

רן כהן: מה קרה?

רן כהן: תגידו לנו מה קרה בשנה האחרונה עם כל אלה שקיבלו שכר כדי לפקח על תנאי מגוריהם של העובדים הזרים.

רן כהן: אגב, כמה עובדים יש במחלקה הזאת?

עבדול זואבי: יש כאלה שעובדים בישראלים וכאלה שעובדים בזרים.

עבדול זואבי: בסביבות 130-140 עובדים.

עבדול זואבי: הם גם אוכפים את חוק עבודת זרים, את חוק ההלנה.

קריאה: 130 עובדים בנושא של עובדים זרים?

עבדול זואבי: לא, אני מדבר על כל האגף.

עבדול זואבי: יש גם עובדים ישראלים.

רן כהן: יש פיקוח במשרד התמ"ת גם על מגורים של עובדים ישראלים?

עבדול זואבי: לא, לא קיים דבר כזה בחוק.

עבדול זואבי: יש פיקוח על מגורים של עובדים זרים בלבד.

רן כהן: אז יש 130 עובדים שתפקידם לפקח על תנאי התעסוקה וגם המגורים?

עבדול זואבי: כן, אבל לא כל ה-130 עוסקים בתחום הזה, יש חלוקה.

רן כהן: במה הם עוסקים?

עבדול זואבי: שכר מינימום, למשל, חוק העובד לנוער וכו'.

רן כהן: כמה מה-130 עוסקים בפיקוח על תנאי המגורים של עובדים זרים?

עבדול זואבי: זה מחולק לפי אזורים, אני לא יכול לתת מספרים.

רן כהן: אני מבין שזה הרבה, אם זה מחולק לאזורים ובכל אזור יש כמה.

עבדול זואבי: יש את אזור חיפה, אזור צפון, אזור ירושלים, אזור תל אביב ואזור באר שבע.

רן כהן: אני לא מבין, מכל אלה אין מידע?

רן כהן: אתה עובד בשטח?

עבדול זואבי: אני מנחה מקצועי, אם יש בעיה כלשהי אני נותן פתרון בשטח.

עבדול זואבי: לא אני צריך לתת את הנתונים.

עבדול זואבי: אני לא יכול לתת במקום כזה מכובד נתונים שאני לא יכול לתת, זה יהיה חוסר אחריות מצדי.

רן כהן: סליחה, זה חוסר אחריות לבוא לכנסת ולא להביא נתונים, בשביל זה מתקיימת הישיבה.

עבדול זואבי: אם אדוני יצביע על בעיות מסוימות ויבקש נתונים מסוימים אולי נוכל להביא אותם לישיבה אחרת.

רן כהן: אבל אני קבעתי את הישיבה הזאת כדי לדעת.

עבדול זואבי: אנחנו לא יכולים לתת את הנתונים.

רן כהן: אז מה בעצם חשבתם שהתכוונו לקיים היום?

רן כהן: אני יו"ר הוועדה הזאת ואני רוצה להבין - עכשיו אני צריך לתת פתחון פה לארגונים וולונטריים שיציגו מה קורה במדינה, כשיש לי משרד?

רן כהן: זה אפילו משרד שהיה פעם שלי.

רן כהן: אני מודה על האמת שאני תמה, נדהם ולא יודע מה להגיד.

רן כהן: אתם גם מכתיבים לי עכשיו את כל העניין להעמיד עקום.

רן כהן: עכשיו אני בעצם צריך לבקש מארגונים וולונטריים לבוא לספר לנו מה קורה במגורים של עובדים זרים כדי שנדע.

רן כהן: אתה יכול לתת לנו התרשמות כלשהי מהשנה האחרונה?

רן כהן: האם הגשתם תלונות נגד מעבידים, כמה, איפה, נגד איזה חברות?

עבדול זואבי: ודאי.

עבדול זואבי: אנחנו עושים בדיקות יזומות וגם בדיקות על סמך תלונות שמגיעים מכל הארגונים הוולונטריים.

עבדול זואבי: אין ארגון וולונטרי כאן שלא מכיר אותנו ואת המפקחים שלנו.

רן כהן: הבעיה שלי היא לא העובדים הוולונטריים, להם יש מיטות וחדרים בבתים.

עבדול זואבי: הארגונים הוולונטריים שולחים תלונות גם אלינו בנושא עובדים זרים.

עבדול זואבי: עם כל הכבוד, אין להם סמכות בחוק.

עבדול זואבי: לנו יש המון תלונות מקו לעובד, מהמרכז לסיוע לעובדים זרים ומכל מיני ארגונים.

רן כהן: אתה אומר שאתם בכלל עובדים בעיקר על פי הממצאים של הארגונים הוולונטריים?

עבדול זואבי: מה פתאום, אנחנו יוזמים ביקורות משלנו.

עבדול זואבי: בנוסף לביקורות שאנחנו יוזמים אנחנו גם מקבלים תלונות.

רן כהן: אז אי אפשר לדעת כלום מהיוזמות שלכם?

עבדול זואבי: אפשר לדעת, אדוני, אבל זה לוקח זמן.

עבדול זואבי: אני קיבלתי את ההודעה על הדיון היום אתמול בערב ולא הספקתי לעשות זאת, וכך גם שושנה.

עבדול זואבי: אני מצטער מאוד.

רן כהן: להגיד לכם את האמת, אני הייתי כבר עכשיו סוגר את הישיבה.

רן כהן: אם זה מצב הדברים אז אין כמעט מה לקיים את הישיבה.

עו"ד אילן שוויד: אם אפשר קצת להוסיף, זה לא כל כך מדויק.

עו"ד אילן שוויד: אנחנו העברנו לתמ"ת נתונים ואנחנו עובדים על זה.

רן כהן: מי עובד על זה?

עו"ד אילן שוויד: לשכת האכיפה לזרים.

רן כהן: זו לא יחידת עבודה לזרים, זו יחידת אכיפה למעסיקים.

עו"ד אילן שוויד: בסדר, יחידת האכיפה לזרים במשרד הפנים נקראת כך, היא העבירה זאת לתמ"ת והתמ"ת עושים.

עו"ד אילן שוויד: אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה.

עו"ד אילן שוויד: יש מקרה אחד של אוטו בו גרו זרים בראשון לציון, שמשרד התמ"ת פעל בנושא הזה, ויש מקרה של נכים שגרו מתחת לקרשים בחברה שנקראת "טובי", גם שם בתנאי מחייה מאוד קשים.

רן כהן: זה הסיפור של ניר-עם?

עו"ד אילן שוויד: כן.

רן כהן: זה היה בטלוויזיה.

רן כהן: אני מבקש ממשרד ממשלתי, שממונה על העניין, שיש לו עובדים ושזה תפקידו ואחריותו, יבוא לפני הכנסת ויניח נתונים על מה נמצא ומה הממצאים.

רן כהן: תראו מה קורה פה, המדינה מתפרקת מהאחריות שלה ומטילה את הדברים על הארגונים הוולונטריים! הרי זה ממש לא נורמלי הדבר הזה!

רן כהן: עוד מעט גם נחנך את הילדים שלנו באופן וולונטרי וגם הרופאים יבואו רק באופן וולונטרי.

רן כהן: מה זה?!

קריאה: אני אביא את הנתונים.

קריאה: יש נתונים כאלה, לא ידענו שפניתם אלינו בעניין זה.

רן כהן: יש לי עוד בקשה אליכם - אם אתם לא מבינים למה אתם באים תרימו טלפון ותשאלו למה הזמינו אתכם, הרי אתם לא יכולים לבוא טבולה ראסה.

רן כהן: יש מישהו שיש לו מה להציג בנושא של תנאי המגורים של עובדים זרים?

רן כהן: אולי נתחיל בארגונים הוולונטריים - יש כאן ארגונים וולונטריים שיש להם ממצאים על העובדים הזרים?

קריאה: ממצאים לא, אבל יש לנו אינפורמציה כללית.

רן כהן: בבקשה.

אברהם דניאל: אני מזכיר ארגון מגדלי הפרחים.

אברהם דניאל: בגדול מה שידוע לנו מהשטח, לפחות אצל מגדלי הפרחים, הוא שהתנאים די הולמים.

אברהם דניאל: יש חריגות, אם נכמת זאת באחוזים יש אולי 10% שהיו נגדם תלונות והמחלקה לאכיפה פנתה אליהם והם תיקנו את הליקויים.

אברהם דניאל: בגדול הדברים הגיעו לפתרונם.

אברהם דניאל: זה בגדול, אך אין לי ספק שפה ושם היו בעיות כאלה ואחרות שגם הן נפתרו.

אברהם דניאל: זה מה שאני יכול לומר לך לגבי ענף מגדלי הפרחים.

אברהם הראובני: מה שאני יכול לומר זה לגבי הכלל כי אני מהתאחדות האיכרים.

אברהם הראובני: ראשית, בפירוש יש ביקורות של משרד העבודה על נושא המגורים.

אברהם הראובני: שנית, אני מכיר מקרה אחד בו הודיעו לחקלאי שאם הוא לא משנה את המבנים שלו ונותן מבנים כמו בנאדם לוקחים לו את העובדים, וזה תוקן.

אברהם הראובני: מכל השנים מה שאני מכיר זה מקרה אחד, אבל בפירוש יש ביקורות ומהבחינה הזאת אני חושב שזה בסדר גמור.

אברהם הראובני: אגב, יש גם ביקורות על שכר, לא רק על מגורים.

אברהם הראובני: מבחינת ביקורות על תנאי מגורים, אני לא יודע את המספרים שלהן אבל אני יודע על הרבה חקלאים שמתקשרים אליי ואומרים שהייתה אצלם ביקורת.

אברהם הראובני: כאמור, יש ביקורות ואני במקרה נתקלתי במקרה אחד בו בפירוש הודיע למעסיק שייקחו לו את העובדים אם הוא לא יפתור את הבעיה מיד.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

עו"ד מיכל פינצ'וק: האגודה לזכויות האזרח אינה ארגון שטח, לכן אני לא יכולה לבוא ולהציג פה תמונות או סיפורים קשים.

עו"ד מיכל פינצ'וק: מה שכן, לא מפתיע אותי בכלל שהתמ"ת לא בא עם סטטיסטיקות ונתונים לגבי כל נושא האכיפה של זכויות העובדים הזרים.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אנחנו פנינו לפני שלושה-ארבעה חודשים לתמ"ת על מנת לקבל מידע ועד היום לא קיבלנו מידע.

עו"ד מיכל פינצ'וק: על פי חוק חופש המידע היינו אמורים לקבל את המידע הזה תוך 30 יום או 45 יום ועד היום לא קיבלנו אותו.

עו"ד מיכל פינצ'וק: בסך הכל אפשר לומר שהנושא שמעניין את יחידת האכיפה הוא נושא ההעסקה שלא כדין.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אני בזמנו קיבלתי נתונים, עוד כשיחידת האכיפה הייתה שייכת למשרד העבודה, מהנתונים האלה עלה ש-90% מכלל הקנסות שהוטלו על מעסיקים היו בנושא של העסקה שלא כדין, מה שמעיד על חוסר עניין בולט בנוגע לכל יתר הזכויות של העובדים, כשכולנו יודעים שבעצם המצב של העובדים הזרים הוא בכי רע.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אוכלוסיית העובדים הזרים היא האוכלוסייה החלשה ביותר בשוק העבודה, זו האוכלוסייה שנזקקת יותר מכל אוכלוסיות העובדים האחרות לממשלה ולמדינה שיגנו על זכויותיה.

עו"ד מיכל פינצ'וק: עובדים ישראלים יכולים לפנות למערכת המשפט, הם מודעים לזכויותיהם ויודעים מה לעשות, העובדים הזרים זו אוכלוסייה שכמעט לא יכולה להגן על הזכויות שלה בכוחות עצמה ולכן היא נזקקת ליחידת האכיפה הזאת, שלצערנו מה שמסתבר הוא שהדבר היחיד שמעניין את יחידת האכיפה הוא הנושא של העסקה שלא כדין.

רן כהן: העסקה שלא כדין, כלומר העסקה שלא במגורים הולמים?

עו"ד מיכל פינצ'וק: לא, הכוונה להעסקה ללא היתר.

עו"ד מיכל פינצ'וק: כל הנושא של תנאים, כמו תנאי מגורים, לא מעניין את יחידת האכיפה.

עו"ד מיכל פינצ'וק: הנתונים היו פשוט מדהימים, פחות מאחוז של קנסות שהוטלו לגבי כל אחד מיתר הנושאים, כשהכוונה היא לשכר מינימום, תנאי מגורים וכל יתר הנושאים שקשורים לזכויות העובדים עצמם ולא לנושא של הסדרת עבודתם.

רן כהן: וזה לא מוגדר כחלק אינטגרלי מתפקידה של מנהלת ההגירה?

רן כהן: היא אך ורק מנהלת הגירה ועניין תנאי המגורים הוא לא עניינה?

רן כהן: זה מחולק במשרד באופן כזה שיחידת האכיפה היא נפרדת ומנהלת ההגירה נפרדת או שהכל תחת הגג של אפריים כהן?

שושנה שטראוס: עבירה אחת זו העסקה שלא כדין, ללא היתר, ומתחתיה יש העסקה ומגורים לא הולמים.

שושנה שטראוס: כשמגיעים המפקחים למעסיק הם בדרך כלל בודקים את כל מכלול התנאים ואני יודעת שהקנסות שלהם בדרך כלל מוטלים בגין שורה של עבירות.

עו"ד מיכל פינצ'וק: כך אמור להיות וכך הגיוני שיהיה.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אני אומרת שעל סמך נתונים שאני קיבלתי בזמנו 90% מהקנסות היו על העסקה שלא כדין.

עבדול זואבי: מתי קיבלת את הנתונים?

עו"ד מיכל פינצ'וק: כמו שאמרתי, הנתונים לא עדכניים, לפני שזה עבר למשרד התמ"ת.

עו"ד מיכל פינצ'וק: בערך לפני שנה.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אתם הייתם אמורים לבוא ולהציג נתונים עדכניים וגם אמרתי שפניתי לקבל אותם לפני מספר חודשים ועד היום לא קיבלתי אותם.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אם היו לי את הנתונים הייתי יכולה להציג אותם, אני בטוחה שהתמונה לא הייתה שונה בהרבה.

עו"ד מיכל פינצ'וק: למרות שלכאורה, כשמגיעים למעסיק אמורים לבדוק גם אם יש היתר העסקה, גם אם יש תנאי העסקה וגם את כל נושא המגורים, השכר וכו', תנאי העבודה של העובד הזר בפועל, מה שמתמקדים בו הוא נושא היתרי ההעסקה בלבד, וזאת למרות שאנחנו יודעים שאוכלוסיית העובדים הזרים היא האוכלוסייה הכי פגיעה, האוכלוסייה שהזכויות שלה הכי נרמסות מכל העובדים בישראל.

עו"ד מיכל פינצ'וק: למדינה יש שני כלים: כלי אחד הוא נושא הקנסות שמטילים על מעסיקים וכלי אחר הוא האפשרות לבטל היתרי העסקה של עובדים זרים.

עו"ד מיכל פינצ'וק: לבטל היתרי העסקה שנותנים למעסיק או לא לחדש אותם.

עו"ד מיכל פינצ'וק: היתרי העסקה מתחדשים אחת לשנה-שנתיים, במקרים שבהם יש מעסיק עבריין, שלא שומר על תנאי המגורים ועל תנאי העבודה של העובד הזר, אפשר לא לחדש את היתר ההעסקה שלו.

רן כהן: החוק מאפשר ליטול את היתר ההעסקה בגין הפרה של תנאי המגורים?

עו"ד מיכל פינצ'וק: כן, בפירוש.

עו"ד מיכל פינצ'וק: המחוקק נתן סמכות לבטל היתרי העסקה או לא לחדשם, בעבר לשירות התעסוקה, היום זה נמצא אצל הממונה אפריים כהן.

עו"ד מיכל פינצ'וק: מה שקורה בפועל, לפי התחושה שלי, הוא שהקנסות, אם מוטלים, או שלא משלמים אותם או שעד שמשלמים אותם עובר זמן, או שהסכום עצמו לא מספיק מרתיע את המעסיק.

רן כהן: שאלת ביניים: אתם יודעים על מקרה בשנת 2003 שבגין מצב מגורים מחריד אתם נטלתם את היתר ההעסקה של מעסיק?

שושנה שטראוס: בנושא ביטול היתרים הסמכות עברה אלינו רק בחודש מאי.

רן כהן: מה קרה ממאי עד דצמבר?

שושנה שטראוס: התכוונו לקבוע נוהל, בינתיים ידועים לי שני מקרים בהם נעשה ביטול היתר.

רן כהן: בגין מגורים?

שושנה שטראוס: בדרך כלל לא בגין מגורים, בגין מכלול בעיות.

רן כהן: כמו הלנת שכר?

שושנה שטראוס: כן, פגיעות בתנאי השכר של העובדים.

שושנה שטראוס: המדיניות היא שביטול היתר ייעשה לא כדבר שבשגרה, אבל במקרים חמורים במיוחד ייעשה תהליך של שימוע, חייבים להראות את הראיות לנאשם, ואם נוודא שהיה פה מקרה חמור, אחרי שנתנו לו להביע את עמדתו נפעל לביטול היתרים.

שושנה שטראוס: זה דבר שעכשיו מקבל תאוצה.

רן כהן: לגבי המקרה שפורסם בתקשורת על העסקה בשדות ניר-עם - העניין פורסם בתקשורת, לא הייתם צריכים לטרוח, רק להסתכל בטלוויזיה כמוני.

רן כהן: מה נעשה עם המעסיק של אותם עובדים?

רן כהן: למיטב ידיעתי את העובדים עצרו, הם אפילו בתהליך גירוש, ולא חקרו אותם לגבי המעסיק שלהם ששיכן אותם בתנאים של דיר חזירים וגם לא לקחו ממנו את ההיתרים.

קריאה: אל תהיה בטוח שהיו לו היתרים.

רן כהן: אז צריך ודאי למחוק אותו מכלל אפשרות שהוא יקבל היתרים, או להעמיד אותו לדין.

שושנה שטראוס: במקרה של ניר-עם גבו עדות מוקדמת וחקרו את העובדים.

שושנה שטראוס: יש פה בעיה לזהות מי היה מעסיק.

שושנה שטראוס: ברגע שיש לנו ראיות יותר חזקות לגבי זהות המעסיק, אם הוא בעל היתר אנחנו נפעל לביטול ההיתר.

שושנה שטראוס: אנחנו כל הזמן בקשר עם יחידת ההגירה כדי לטפל בתהליך הזה של ביטול ההיתר, בדיוק במקרה הזה.

שושנה שטראוס: אם יש לנו מעסיק שאינו בעל היתר אין אפשרות לבטל לו את ההיתר.

עו"ד מיכל פינצ'וק: אפשר למנוע ממעסיק לקבל היתר בעתיד.

רן כהן: אם הוא גם מעסיק ללא היתר וגם שם בני אדם בתנאים תת אנושיים אז הוא עבריין ללא ספק.

רן כהן: אין במדינת ישראל רק עונש של ליטול היתרים להעסקת עובדים זרים, זו גם מדינת חוק, שבה על פי חוקי המדינה אדם כזה הוא בר ענישה.

שושנה שטראוס: ברור שאנחנו פועלים בנושא, לכן גבו עדות מוקדמת כדי שיהיה אפשר להעמידו לדין.

שושנה שטראוס: שאלו פה לגבי הצד המנהלי של ביטול היתרים, פה אנחנו שוקלים גם במקרה הזה להפעיל את הסמכות הזו.

רן כהן: סנ"צ נחמני, תוכלי את להגיד לנו בכמה עשרות מקרים אתם כבר מטפלים במעסיקים עבריינים ואיך משרד התמ"ת מעביר אליכם כל שבועיים שוט על מעסיק מנוול ששיכן את האנשים שלו מתחת לפני האדמה?

סנ"צ אורנה נחמני: ראשית, אני רוצה לציין שמנהלת ההגירה קיימת כמנהלת אבל היא אינה אוכפת את מרותה, לא על משרד הפנים ולא על שירות התעסוקה מבחינת הסנקציות של משרד התמ"ת, אלא הם עובדים בשיתוף פעולה.

סנ"צ אורנה נחמני: אני רוצה לציין שסך הכל שיתוף הפעולה בינינו מאוד פורה, והראיה היא שאנחנו בעצמנו הכשרנו חוקרים-סיירים שלנו כדי שיחקרו תיקים בנושא של עבירות על חוק עובדים זרים בעניין תנאי עבודתם.

סנ"צ אורנה נחמני: אנחנו הפקנו בזמן האחרון בערך כ-90 תיקים כאלה, אותם העברנו לתביעות של משרד העבודה ומשרד התמ"ת כדי שיגישו בהם כתבי אישום.

סנ"צ אורנה נחמני: אני מזכירה שזו סמכות של בית הדין לעבודה, מדובר כאן בעבירות מנהליות שבהן אין אכיפה פרופר של משטרת ישראל אלא של משרד העבודה ומשרד התמ"ת.

סנ"צ אורנה נחמני: אני יודעת שעלו בעשרות אחוזים הכמויות של כתבי האישום שהוגשו, כולל קנסות שהוטלו, שהגיעו לסכומים יפים מאוד, כמו שנמסר לנו על ידי משרד העבודה.

סנ"צ אורנה נחמני: אני יודעת שבהיבט שלנו, בכל מקרה שאנחנו מבצעים אכיפה בשטח ורואים מקום בו משוכנים עובדים בתנאים מכפירים, בשבילנו זה כמובן עוד כלי מצוין לאכיפה, כחלק מעבודת המנהלת, ואנחנו מיד משתפים את משרד העבודה בעניין.

רן כהן: אכיפה זה כשבנאדם כזה נכנס לבית סוהר או משלם מיליון שקל או שניטלו ממנו היתרים לעשר שנים לקבל עובדים.

רן כהן: מה קרה עם כל זה?

סנ"צ אורנה נחמני: אני מסכימה עם אדוני היו"ר.

סנ"צ אורנה נחמני: לדעתי האישית החוק לא מספיק בעל שיניים.

סנ"צ אורנה נחמני: החוק הזה הוא חוק שבסופו של דבר נקבע בבית דין לעבודה.

סנ"צ אורנה נחמני: בית דין לעבודה, האוריינטציה שלו לאו דווקא עונשית.

סנ"צ אורנה נחמני: לכן, עיקר הנטל הוא נטל של קנסות, שלא בטוח שהוא מפיק את התועלת המתאימה.

סנ"צ אורנה נחמני: דובר כאן לא אחת על הטלת עונשי מאסר והגדלת עונש המאסר.

סנ"צ אורנה נחמני: אני זוכרת שאדוני ניהל דיון בנושא תיקון חוק עובדים זרים על שנת מאסר, אדוני אמר שהוא רוצה לראות איך בית משפט מטיל שנת מאסר קודם כל.

סנ"צ אורנה נחמני: אנחנו לא רואים כרגע שיש איזשהו שינוי באוריינטציה השיפוטית של הטלת עונשי מאסר בפועל, יכול להיות שזה כן מה שירתיע.

רן כהן: אבל זה קיים בחוק.

סנ"צ אורנה נחמני: בתיקים שאנחנו ניהלנו בהם חקירה הבאנו את אותם מעסיקים אלינו לחקירה, בזה באמת עשינו אפקט הרתעה ראשוני, בזה שהבאנו אותם לתחנת משטרה, מקום בו המשטרה חוקרת.

רן כהן: והוגשו כתבי אישום?

סנ"צ אורנה נחמני: הם כרגע בתביעות, אני מאמינה שיוגשו כתבי אישום.

סנ"צ אורנה נחמני: רוב התיקים לא הוחזרו אלינו, זאת אומרת שכנראה מתכוונים להגיש בהם כתבי אישום.

סנ"צ אורנה נחמני: אני יודעת שכרגע יש ניסיון די גדול לתקן את החוק, גם בנושא של חוק לשכות פרטיות לגבי כל חברות כוח האדם, כדי להכביד את היד וכדי לנסות להפוך את זה ממש לעבירה עונשית ולא לעבירה מנהלית.

סנ"צ אורנה נחמני: בחוק העונשין ישנה עבירה של עושק, אבל אם אני משווה אותה לעבירה בחוק עובדים זרים העונש בצדה הוא גם שנת מאסר בלבד.

סנ"צ אורנה נחמני: השר פורז הוא אבי החוק הזה.

סנ"צ אורנה נחמני: הייתי שמחה לראות אם בחוק הזה הייתה ענישה יותר חמורה.

רן כהן: אבל בינתיים לא הכניסו אפילו בנאדם לשבוע, לא לשנה.

עו"ד מיכל פינצ'וק: בינתיים כמעט לא שוללים היתרים להעסקת עובדים זרים.

עו"ד מיכל פינצ'וק: לדעתי זה כלי שיש לו משמעות הרבה יותר דרמטית.

סנ"צ אורנה נחמני: הגבלת היתרים היא בעייתית.

רן כהן: התמונה שמצטיירת היא שלפניי כאן נמצאות תמונות שהובאו על ידי ארגונים וולונטריים, תמונות שמראות תנאי מגורים זוועתיים לאנשים שלפעמים עובדים 10 ו-12 שעות ביום ומתגוררים בתוך מבנה קרטון, עם זבל ועם זוהמה.

רן כהן: כולנו גם ראינו את התמונות של ערמות הארגזים והקרטונים בשדות ניר-עם.

רן כהן: מדובר באנשים שצריכים לעבוד 10 ו-12 שעות, תראו על מה הם ישנים! משטח של הובלת ארגזים וקרטונים.

רן כהן: תסתכלו על המיטות, אלה מיטות לבני אדם?

רן כהן: תאמינו לי, אני מכיר הרבה כלבים וחתולים במדינת ישראל שחיים על מצע הרבה יותר ראוי.

רן כהן: תראו באיזה צפיפות הם חיים, תסתכלו! זו מדינת ישראל?

רן כהן: ! זו מדינת היהודים?! זו מדינה עם גרם אחד של אנושיות?

רן כהן: ! ראינו את התמונות גם בניר-עם וגם ממקומות אחרים שעולים בדרך כלל דרך התקשורת.

רן כהן: עכשיו, מה התמונה שמתקבלת כאן?

רן כהן: למשרד הממשלתי הרלוונטי אין מידע עם שיניים.

רן כהן: מידע צריך להיות עם שיניים, כלומר לדעת שבחודש זה וזה נתפסו כך וכך, כמה הועמדו לדין וכו'.

רן כהן: מערכת המשפט זוחלת, עוד לא הענישה אף אחד.

רן כהן: זאת חגיגה לכל המעסיקים הכי מופקרים!

רן כהן: משום שמה הם אומרים?

רן כהן: "יש פה משרדי ממשלה מקרטעים, משרדי ממשלה שלא יודעים לעשות כלום, אז אנחנו נעביד את האנשים האלה כמו עבדים".

רן כהן: רוצים אותם פה במדינה אז שיתנו להם מגורים.

רן כהן: לא רוצים אותם פה במדינה - שלא יתנו היתרים, תודה רבה.

רן כהן: אבל מה עושים פה?

רן כהן: זה ממש פשע אנושי.

רן כהן: אנחנו בני אדם, אנחנו יהודים, יש לנו איזה מוסר אלמנטרי.

רן כהן: איך זה קורה לנו?

חנניה אזולאי: שמי חנניה אזולאי, ממושב בארותיים.

חנניה אזולאי: אני רוצה להגיב על התלונות של הגברת.

חנניה אזולאי: אנחנו מעסיקים כ-22 אלף עובדים כחקלאים, אתה מוזמן אלינו, לאיזה מושב שאתה רוצה, ותבדוק את הדירות.

חנניה אזולאי: שירות התעסוקה רק צריכים כסף מאתנו, הם לא צריכים עזרה מאתנו.

חנניה אזולאי: הם רק יודעים לגבות כסף ולעשות לנו קשיים.

חנניה אזולאי: לתפוס את שירות התעסוקה בטלפון לוקח שלוש שעות, אנחנו מבקשים מהם אישור לעובדים מהשטחים ומה הם נותנים לנו?

חנניה אזולאי: רק לשלם להם כסף, לא מביאים לנו עובדים.

חנניה אזולאי: הם רק נותנים איזה נייר בשביל הכסף, לא נותנים לעובד שום דבר ולא עוזרים לעובד.

חנניה אזולאי: העובד יודע לדאוג לעצמו אם לא טוב לו.

רן כהן: עובד זר או עובד פלסטיני?

חנניה אזולאי: עובד זר או פלסטיני, לא חשוב.

חנניה אזולאי: אני מדבר על שניהם, כחקלאי.

חנניה אזולאי: עובד זר שלא טוב לו היום לוקח את המזוודה שלו והולך.

חנניה אזולאי: אם לא טוב לו אצל העובד הוא בורח.

חנניה אזולאי: בוא לבדוק אצל החקלאים אצלנו, בכל מושב שתרצה, תראה עובד שלא טוב לו, הוא אומר: "אני קם והולך" והולך הביתה.

חנניה אזולאי: אם העובדים הזרים באים שש שנים אליי או אל חקלאי אחר, הולכים וחוזרים, סימן שטוב להם ויש להם משכורת יפה.

רן כהן: מר חנניה, זה מאוד לא פשוט.

רן כהן: עובד זר היום מפחד פחת מוות ממשטרת ההגירה.

חנניה אזולאי: אם הוא בורח שיפחד.

רן כהן: אדוני, אני מכבד את מה שאתה אומר אבל אני לא לשכת ייעוץ לעובדים זרים בורחים.

חנניה אזולאי: אני מסכים איתך.

חנניה אזולאי: שאלה שלוקחים את הכסף יטפלו בהם.

רן כהן: עזוב, לא מספיק לי יש טענות אליהם, עכשיו גם לך יש טענות אליהם?

חנניה אזולאי: נכון.

רן כהן: אז תן לי לנהל את הישיבה ולהוליך אותה לכיוון נושא המגורים של עובדים זרים.

רן כהן: אני מאמין לך, גם קודם נאמר שכנראה אצל החקלאים, או אצל רובם, אין בעיות כאלה.

רן כהן: אני אומר שגם אצל רוב המעסיקים זה כך, הבעיה שלנו היא תמיד לעסוק ב-5% או 10% העבריינים שמתנהגים באופן בלתי אנושי וברוטלי, בעניינם אנחנו מטפלים.

רן כהן: מה ההרגשה שלי?

רן כהן: שגם בהם אנחנו לא מטפלים! עכשיו, מה רואה מעביד הגון שדואג לעובדים שלו, מטפל בהם ונותן להם מגורים?

חנניה אזולאי: אתה תטפל בהם - תקבל עבודה, לא תטפל בהם - לא תקבל מהם עבודה.

רן כהן: זה להוציא שם רע למדינה ולהוציא שם רע לחוק.

רן כהן: זה נקרא לתת דרור ועידוד למעסיקים מופקרים.

רן כהן: זה אפילו לא סתם לעודד אלא ללכת בדרכיהם.

רן כהן: כי למה הם עושים את זה?

רן כהן: כי הם משקיעים בזה פחות כסף, פחות תשומת לב, מתייחסים לעובדים שלהם כאל זבל ואם אפשר לעשות את זה אז גם אחרים מחקים את ההתנהלות שלהם והולכים בדרכם.

רן כהן: זה בעצם מה שקורה.

מיכל פרידמן: אני מדברת בשם עמותת מע"ן.

מיכל פרידמן: לנו יש אינפורמציה בעיקר על עובדים ישראלים אבל גם אינפורמציה על העובדים הטורקיים שמגיעים אלינו.

רן כהן: ברשותך, האם עובדי מע"ן שזימנו לכנסת אכן התקבלו לעבודה?

מיכל פרידמן: עובדי מע"ן שזומנו בעקבות סיור של ועדת הכנסת לראיונות עבודה בחברת שפיר התקבלו כולם לעבודה - 35 עובדים.

רן כהן: כל הכבוד.

מיכל פרידמן: מתוכם, בסביבות 3 עובדים קיבלו אישורים ביטחוניים.

מיכל פרידמן: חברת שפיר החליטה בשלב ראשון לקלוט לעבודה רק 8 מתוכם, את השאר היא תקלוט בעתיד.

מיכל פרידמן: אני רוצה לציין לחיוב את היחס של חברת שפיר, עד כה נראה שתנאי ההעסקה הם לשביעות רצוננו ולשביעות רצונם של העובדים, הם מקבלים את כל התנאים שנקבעו בהסכמים קיבוציים.

מיכל פרידמן: מהבחינה הזאת אין תלונות, אנחנו מקווים שכמה שיותר מהר נגיע למספר שקבענו, 35 עובדים.

מיכל פרידמן: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה של הוועדה בהשגת האישורים וקידום העניין ביעילות.

מיכל פרידמן: אני מקווה שאם נצטרך עזרה נוספת בעניין הזה נקבל אותה.

רן כהן: בהחלט.

רן כהן: תמשיכו עם זה, אנחנו רוצים מה שיותר ישראלים עובדים ובונים את הכנסת.

מיכל פרידמן: זה לא רק את הכנסת.

רן כהן: במקרה זה בדקנו בכנסת כי לנו היה חשוב גם הכבוד העצמי שלנו, שאת הכנסת שלנו בונים ישראלים ולא 175 פועלים מתוכם למעלה מ-100 זרים.

מיכל פרידמן: ישנו נושא חוק הפרוייקטים הציבוריים בכלל, באופן כללי, שראוי להקדיש לו קצת תשומת לב ולאכוף אותו, זה יכול לפתוח פתח להרבה מאוד עובדים ישראלים.

מיכל פרידמן: לנו יש כרגע בעמותה מאות פניות של אנשים שאנחנו לא מצליחים למצוא להם עבודה.

קריאה: צריך לשאול את משרד התמ"ת מי אחראי על אכיפת החוק הזה.

שושנה שטראוס: מי שבונה פרוייקט לאומי לא מקבל היתר להעסיק עובדים זרים.

מיכל פרידמן: לא מקבל היתר, אבל מעסיק עובדים זרים בכל זאת.

מיכל פרידמן: את זה אנחנו יודעים מהרבה מאוד פרוייקטים שעובדים זרים בכל זאת עובדים בהם בגלל שלכאורה אין עובדים ישראלים זמינים ומעלימים עין.

מיכל פרידמן: שמענו את זה מהרבה חברות בנייה איתם אנחנו בקשר, הם אומרים לנו: "אנחנו אומרים שאין עובדים זרים ומעלימים עין".

מיכל פרידמן: אז יש עובדים זרים, הם קיימים גם בתוך הפרוייקטים הציבוריים.

שושנה שטראוס: מתלוננים עלינו שאנחנו דווקא משקיעים יותר מדי משאבים בהעסקה שלא כדין, אבל בדיוק זה התחום שאנחנו מבצעים בו אכיפה מרובה.

רן כהן: מיכל, אתם, עם כל מאות הישראלים שמחפשים עבודה כמו שאת אומרת, אתם עובדים התעסוקה?

מיכל פרידמן: לא.

רן כהן: אלא?

רן כהן: אתם הולכים חברה-חברה ומחפשים להם עבודה?

מיכל פרידמן: אנחנו היינו בקשר עם התאחדות הקבלנים והגענו איתם להסכם על תנאי העסקה שמבוסס על ההסכמים הקיבוציים.

מיכל פרידמן: ההתחלה הייתה מול חברת סולל בונה, אפילו לפני שנחתם ההסכם הזה עם התאחדות הקבלנים הכנסנו כמה מאות עובדים לחברת סולל בונה ולאט לאט הרחבנו את הפעולה שלנו מול עוד חברות בנייה.

מיכל פרידמן: כיום אנחנו עובדים מול כעשרים חברות בנייה.

רן כהן: עם כמה עובדים בערך?

מיכל פרידמן: כמה מאות עובדים.

מיכל פרידמן: רק בשבוע האחרון, ביחד עם נושא הכנסת, הכנסנו בערך 100 עובדים.

מיכל פרידמן: עוד לא כולם נכנסו בפועל לעבודה אבל נפתחו מקומות עבודה בפני 100 עובדים, את זה אנחנו עושים מול חברות בנייה.

רן כהן: כל הכבוד לכם.

רן כהן: אתם מקבלים עמלה על זה?

מיכל פרידמן: כל העובדים שאנחנו מכניסים לעבודה הם חברים אצלנו בעמותה ומשלמים 34 שקלים בחודש כדמי חבר, זאת העמלה היחידה שאנחנו מקבלים מהנושא הזה.

מיכל פרידמן: העובדים מועסקים בשכר של 5,200 שקלים נטו, כמובן בנוסף לתנאים סוציאליים וכו'.

מיכל פרידמן: רוב העובדים נמצאים באזור הצפון, רבים מהם מגיעים ללון, כמו למשל העובדים שהגיעו לכנסת שהגיעו מאזור הצפון הרחוק, הם מגיעים ללון בירושלים באכסניות או במקומות בהם שוכרים להם דירות, כל מקרה לגופו.

רן כהן: הקבלן דואג להם לדיור או אתם?

מיכל פרידמן: הקבלן מממן את עלויות הדיור ועלויות ההסעה.

רן כהן: אתם תקבלו פרס ישראל והכל בסדר, אבל מי עוזר לכם במשרדי הממשלה?

מיכל פרידמן: לא עוזרים לנו במשרדי הממשלה.

רן כהן: אבל זה אינטרס של המדינה שיעבדו יותר ישראלים.

מיכל פרידמן: אני מסכימה איתך, אבל בכל זאת נתקלנו בהמון קשיים דווקא מול משרדי הממשלה.

רן כהן: למה?

מיכל פרידמן: היו כל מיני טענות שהעובדים שאנחנו מביאים הם לא עובדים מספיק מקצועיים ושאנחנו בסך הכל חברת כוח אדם.

רן כהן: וכל הסינים שבאים הם ממש מקצוענים אל"ף-אל"ף?

רן כהן: משרד התמ"ת ממונה על תפקיד אחד, שתהיה יותר עבודה לישראלים, זו עבודתו.

רן כהן: יש לכם כתובת לבוא למשרד הזה ולהגיד לו: "רבותיי, לנו יש 375 עובדים מאזורי הגליל שרוצים לעבוד בבניין, עבדו בבניין ולמדו בניין, אנחנו רוצים שתשבצו אותם בעבודה", יש לכם עם מי לדבר?

מיכל פרידמן: אתן דוגמה למקרה שהיה: אנחנו נשמח לשתף פעולה עם התמ"ת ופנינו אליהם הרבה יותר מפעם אחת.

מיכל פרידמן: פנינו לאפריים כהן מספר פעמים כדי לשתף איתו פעולה.

מיכל פרידמן: היה יריד בנצרת, יריד תעסוקה לעובדים ישראלים שארגן התמ"ת בשיתוף עם התאחדות הקבלנים.

רן כהן: כל הכבוד.

מיכל פרידמן: יפה.

מיכל פרידמן: כמה שבועות לפני היריד הזה אסף אדיב ואנוכי היינו בפגישה אצל מר אפריים כהן במשרד וסיכמנו על איזשהו סוג של שיתוף פעולה.

מיכל פרידמן: הוא שמח מאוד לקבל אותנו.

מיכל פרידמן: באופן מפתיע, כשהגיע יום היריד, אנחנו הגענו ליריד הזה עם עובדים ועם המון רצון למצוא לעובדים האלה מקום עבודה ומה שנתקלנו בו הוא שהתאחדות הקבלנים ומשרד התמ"ת פשוט סילקו אותנו מהיריד.

רן כהן: למה?

מיכל פרידמן: מכיוון שבסופו של דבר מסתבר שאנחנו חברת כוח אדם והעובדים שלנו לא מקצועיים.

מיכל פרידמן: אלה השמועות שהפיצו עלינו.

רן כהן: מה זאת אומרת?

רן כהן: אתם חברת כוח אדם?

מיכל פרידמן: לא, אנחנו לא חברת כוח אדם, אנחנו עמותה.

מיכל פרידמן: כאמור, אנחנו גובים מהחברים שלנו 34 שקלים בחודש.

רן כהן: זה באמת סכום פנטסטי, אני מתאר לעצמי שחברות כוח האדם האחרות מקבלות רק 10 שקלים מכל עובד.

מיכל פרידמן: מכל עובד לשנה.

מיכל פרידמן: נוצר מצב שככל שאנחנו לחצנו להכניס את העובדים הישראלים בכל זאת הייתה תחושה באוויר שיהיו עובדים זרים.

מיכל פרידמן: הייתה תקופה כזאת לפני בערך חצי שנה, היו שמועות שלא יקצצו במספר העובדים הזרים ונוצר מצב שהקבלנים, שהאינטרס שלהם הוא להשיג עובד שיהיה כמה שיותר זול, לא כל כך רצו להעסיק את העובדים הישראלים, שבוודאי שהם הרבה יותר יקרים, אין שום ספק בכך.

רן כהן: הבנתי מדוע למעסיקים זול, טוב ונוח לקבל עובדים זרים והם לא רוצים את העובדים שלכם שהם ישראלים ויותר יקרים, אבל אני לא מבין למה משרד התמ"ת גירש אתכם.

מיכל פרידמן: את זה תשאל את משרד התמ"ת.

רן כהן: אני מבקש שתהיה בעניין הזה פנייה לשר ולאפריים כהן, אני דורש הסברים על כל העניין הזה, אני רוצה להבין מדוע לא פועלת יחידה כלשהי ממשרד התמ"ת מול ארגונים שמביאים עובדים ישראלים לעבודה ומדוע היא לא משתמשת בשירותים שלהם.

רן כהן: בעיניי הדבר הזה נראה כמו שיתוף פעולה עם מעסיקים שרוצים עובדים זרים, בניגוד למה שהממשלה מצהירה.

רן כהן: אני מבקש שבעניין הזה ניקח את כל הפרטים ממיכל ונעביר אותם בבקשה לתשובה.

רן כהן: נחזור לעניין המגורים.

מיכל פרידמן: הגיעו אלינו עדויות של עובדים שברחו מחברת אילמזגר בגלל, בין השאר, גם תנאי מגורים ומזון בלתי ראוי, וכן דברים נוספים.

מיכל פרידמן: זה תמיד הולך ביחד עם הלנת שכר, עם עבירות על חוק שכר מינימום, עם אי תשלום שעות נוספות וגם תנאי הלנה לא ראויים ומזון בלתי ראוי.

מיכל פרידמן: חוץ מהנושא של חברת אילמזגר, אנחנו מקבלים פניות נוספות.

מיכל פרידמן: לאחרונה פנו אלינו עובדים טורקיים מחברות אחרות שגם הן הלינו שכר ופגעו בכל הזכויות של העובדים וגם קיבלנו תלונות על תנאי מגורים.

מיכל פרידמן: ידוע לי שחלק מהחברות האלה קיבלו היתרים גם השנה להעסיק עובדים זרים.

מיכל פרידמן: דבר נוסף, שלא קשור לעובדים זרים אלא לעובדים ישראלים - מכיוון שיש לנו גם עובדים ישראלים שנמצאים בתנאי לינה אנחנו נתקלנו גם במקרים, לא רבים, בהם עובדים ישראלים שוכנו בתנאים בלתי הולמים על ידי חברות ישראליות.

מיכל פרידמן: מכיוון שהעובדים האלה עובדים דרכנו כמובן שהם כבר לא עובדים בחברות האלה ומצאנו להם מקומות עבודה אחרים, חלקם הגיעו לעבוד בכנסת.

מיכל פרידמן: הדברים האלה קיימים.

אמנון נגר: שמי אמנון נגר, נציג משרד החקלאות.

אמנון נגר: שאלת את משרד התמ"ת וגורמים נוספים שעוסקים באכיפה, אני בערך 8 חודשים בתפקיד ומסביב לשעון אני נתקל בגורמי אכיפה.

אמנון נגר: הבעיה המרכזית היא שבעניין גורמי האכיפה איש לא ידע את רעהו.

אמנון נגר: משרד הפנים מגיע עם משטרה, רואה אישור של משרד העבודה ולא מכיר בזה, כאילו זו מדינה אחרת.

אמנון נגר: למחרת מגיע מישהו ממשרד העבודה, רואה אישור של משרד הפנים ולא מכיר בזה כאילו זה בכלל מונצואלה.

אמנון נגר: כך זה הולך, ואני אתן דוגמאות:

אמנון נגר: אדם מתקשר אליי ב-11 וחצי בלילה, הוא בדרך מירושלים למרכז, מודיע לי שלוקחים לו את העובדים התאילנדים.

אמנון נגר: יחידת אכיפה מגיעה למושב בן ציון, לוקחים לו את התאילנדים ומרביצים להם.

רן כהן: מי?

אמנון נגר: שוטרים.

אמנון נגר: התאילנדי המסכן מציג לשוטר אישור: "אדוני שוטר, אדוני שוטר, יש לי אישור".

אמנון נגר: איזה אישור יש לו?

אמנון נגר: הוא בסך הכל הראה לו אישור של שופט שהוציא את עשרת העובדים האלה בערבות של 300 אלף שקל שהחקלאי שילם.

אמנון נגר: החקלאי מדבר איתו בטלפון, השוטר שואל אותו באיזה סמכות נתן השופט את האישור הזה וזורק לו את הנייר.

אמנון נגר: לקח את העובדים לרנסנס, טרטר את החקלאי למחרת בבוקר לרנסנס, הוא הוציא אותם וכמובן שאותם 300 אלף שקלים עדיין במשרד הפנים.

אמנון נגר: זה סוג של אכיפה.

אמנון נגר: אני עוד לא נתקלתי ב-8 חודשים שבאו ואמרו שתנאי המגורים אצל החקלאים לא טובים.

אמנון נגר: אני הסתובבתי בערבה, בבקעה, ברמה, בכל המקומות.

אמנון נגר: למעט התמונות שהראית, למעט המקרה בנירים ולמעט מקרה נוסף עליו שמעתי בצפון, במשך 8 חודשים לא שמעתי על מגורים לא נאותים לעובדים זרים בחקלאות.

אמנון נגר: כאשר מדברים על עובדים זרים צריך להפריד.

אמנון נגר: אני יכול להעיד שיש מקומות בחקלאות שיש להם גם חדר כושר ופינת טלוויזיה ותנאים של חמישה כוכבים.

אמנון נגר: הבעיה המרכזית שאני רוצה להעלות פה היא זו שיש מספר גורמי אכיפה, איש לא מכיר בשני ואין להם נוהל עבודה אחיד.

אמנון נגר: ברגע שאין נוהל עבודה אחיד לגורמי האכיפה האלה אחד לא מכיר בשני.

אמנון נגר: אם היחידה מגיעה לחקלאי מסוים מעניין אותה אם יש לו היתר, אבל כאשר יש היתר הוא שואל אם זה נעשה דרך משרד הפנים ואז זה לא מתאים לו כי הוא משרד העבודה.

רן כהן: בעניין הזה המנהלת היא לא מעין ארגון גג שמתאם את כל הפעילויות שנוגעות לעובדים זרים?

סנ"צ אורנה נחמני: בדרך כלל אנחנו עובדים במשותף.

סנ"צ אורנה נחמני: אני לא יודעת על המקרה הספציפי שהאדון מדבר עליו, יכול להיות שבמקרה הזה לא הייתה עבודה משותפת, אני לא יודעת ולא יכולה להתייחס למקרה ספציפי.

סנ"צ אורנה נחמני: באופן סיסטמתי העבודה היא בשילוב כל הגורמים, עם משרד העבודה ומשרד הפנים.

רן כהן: כלומר, פקח שמגיע לאזור מגורים של עובדים זרים או אזור עבודה של עובדים זרים הוא פקח שיודע גם לראות אם יש רשיון, גם אם העובד מקבל תנאי שכר הולמים וגם אם הוא גר בתנאים הולמים?

סנ"צ אורנה נחמני: בוודאי.

רן כהן: למרות שאחד הוא משרד הפנים והשני הוא משרד התמ"ת והשלישי הוא מהמשטרה?

סנ"צ אורנה נחמני: יש את האכיפה של המשטרה שנמצאת במנהלת, יש את האכיפה של משרד העבודה - פקח של משרד העבודה שמתלווה לצוות האכיפה של המנהלת, שהוא מצויד בכל הדו"חות האפשריים, גם על הלנה, גם על חוזה, גם על בריאות וגם על כל דבר שקשור לאותו עובד.

סנ"צ אורנה נחמני: הוא גם יושב מול העובד, גובה ממנו עדות ומנסה להבין מה קורה לגביו, אם הולן השכר שלו, באיזה תנאים הוא חי וכו'.

סנ"צ אורנה נחמני: בנוסף יש את משרד הפנים, שבודק את אשרת העבודה של אותו עובד מול המעסיק.

רן כהן: השאלה אם הם הולכים בצוותים.

סנ"צ אורנה נחמני: ודאי שבצוותים.

רן כהן: כל העבודה היא בצוותים כאשר בצוות הזה יש נציגים של כל הגורמים?

אמנון נגר: אני יכול להפריך את זה בשניה.

אמנון נגר: לומר דברים זה יפה אבל להפריך אותם צריך הוכחות.

אמנון נגר: אני יכול להעיד שלפני שבועיים או שלושה, ביום רביעי, היינו בישיבה אצל השר אולמרט, יצאנו מהישיבה והייתי במזנון הח"כים עם השר ישראל כץ, שהוא השר הממונה במשרד החקלאות.

אמנון נגר: אני קיבלתי טלפון ממושב באזור עמק הירדן, מושב ירדנה, באו לשם ממשרד הפנים באותו ערב והכל הסתדר כי בסך הכל מושב ירדנה ובית יוסף הם אחד בתוך השני, זה לא רק המגורים אלא גם החממות, החתנים והכלות.

אמנון נגר: אז הם לקחו את החקלאי ואמרו לו: "מה פתאום אתה מעסיק מהמושב הזה?

אמנון נגר: " בסוף הבינו שאחד קרוב לשני, דיברתי עם יחידת האכיפה של משרד הפנים ושחררו אותם.

אמנון נגר: למחרת באה המשטרה פעם נוספת, לאותו בית, אבל עם נציג של משרד העבודה, ואז שוב צריך את המלחמה מההתחלה.

אמנון נגר: הרי הכל היה תקין אתמול, אז מה קרה היום?

אמנון נגר: פשוט מאוד הנציג התחלף.

אמנון נגר: אז אין פה תיאום.

אמנון נגר: אני כל הזמן מבקש מכל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לשבת סביב שולחן אחד ולהוציא מסמך אחד כדי שתהיה אחידות ולא כל אחד לחוד.

אמנון נגר: אם מישהו נתפס אצל חקלאי שמלין עובד בתנאים לא טובים או מלין שכר, אני הראשון שיפעל בנושא, ואני יכול להוכיח את זה - שבועיים אחרי שנכנסתי לעבודה פניתי לח"כ רן כהן, ידידי הטוב, שאני עובד איתו בשיתוף פעולה מלא, פניתי אליו במכתב לבטל למספר אנשים את ההיתרים בגלל שהעבירו עובדים למעסיק ללא היתר.

אמנון נגר: אני נגד זה, אבל אני גם נגד זה שיבואו בצורה אקראית למישהו ויבדקו אותו יום אחד משרד הפנים ולמחרת משרד העבודה ואיש לא יידע את רעהו, ככה רק מטרטרים את החקלאי ומכבידים על העובד.

רן כהן: לתשומת לבכם הדברים שנאמרו.

רן כהן: יש נציגים אחרים שרוצים להוסיף דברים על חוסר המידע שקיבלנו עד עכשיו?

שושנה שטראוס: אני שוב מצטערת על הבעיה עם הנתונים, נשתדל להשלים אותם אפילו היום, אם אפשר.

שושנה שטראוס: באופן עקרוני משרד התמ"ת מבצע אכיפה בנושא מגורים, יש קנסות שמוטלים וכתבי אישום שמוגשים.

שושנה שטראוס: בזמן האחרון קיבלנו פסקי דין על סכומים מאוד גבוהים - מיליון וחצי שקל ו-800 אלף שקל - שהוטלו על מעסיקים, בדרך כלל על מכלול של עבירות, ביניהן גם עבירות בקשר למגורים.

שושנה שטראוס: במקרים חמורים אנחנו פועלים לצורך ביטול היתרים.

שושנה שטראוס: הדבר הכי טוב שאפשר לעשות בנושא של עובדים זרים הוא להקטין את מספר העובדים שנכנסים לישראל, המשרד שלנו עומד תחת לחצים מאוד כבדים מציבור המעסיקים, השנה קיצצנו ב-13 אלף את מספר העובדים הזרים שמותר להעסיק בישראל.

שושנה שטראוס: היה לחץ ציבורי אדיר להסיר את ההגבלה על העסקת עובדים זרים בפרוייקטים לאומיים, היו כמה בג"צים בנושא הזה ובינתיים המשרד הצליח להשאיר את ההגבלה הזו בעינה.

שושנה שטראוס: אנחנו מנסים לפעול בשיתוף של כל המשרדים לבצע ביקורות, באמצעות צוותים משולבים.

שושנה שטראוס: ברור שיש ליקויים, אבל אנחנו משתדלים לתקן אותם ונשמח לקבל מקרים לעיוננו.

עו"ד מיכל פינצ'וק: כמה פקחים עוסקים בנושא של עובדים זרים מתוך 130 הפקחים?

שושנה שטראוס: אני הבנתי שלפי הצורך כל המפקחים מקבלים הכשרה בנושא עובדים זרים.

קריאה: נכון, אם יש צורך בתגבור.

שושנה שטראוס: הרוב עוסקים באופן יומיומי בנושא עובדים זרים אבל זה משתנה לפי הצורך.

מיכל פרידמן: הייתי רוצה לדעת אם יש אפשרות לקבל אינפורמציה על הנושא של הפרוייקטים הציבוריים שנמצאים היום בבנייה.

מיכל פרידמן: האם לכם יש אינפורמציה כזאת?

רן כהן: אני חושב שנעשה ישיבה מיוחדת על העניין הזה, הייתי מאוד רוצה להביא לכאן את כל הבנייה הציבורית שנעשית מכספי הממשלה וכספי המדינה, מיהן החברות שעוסקות בנושא הזה, כמה עובדים ישראלים וכמה עובדים זרים יש, ואז גם נביא לכאן את כל המקורות לעובדים ישראלים שרוצים לעבוד ואולי כמו שעשינו בכנסת נעשה גם איזשהו תיקון במדינה.

רן כהן: לצערי הרב, זה לא נעשה על ידי משרדי הממשלה.

סנ"צ אורנה נחמני: תופעת העובדים הזרים ותנאי המחייה שלהם זו תופעה שלא נולדה אתמול ולא שלשום.

סנ"צ אורנה נחמני: אני רוצה לשמוח על זה שאנחנו כן מתעסקים בזה ואני בטוחה שהאכיפה הוגברה.

סנ"צ אורנה נחמני: הנתונים לא בידיי אבל אני בטוחה שיש אכיפה הרבה יותר גדולה והרבה יותר מסיבית.

סנ"צ אורנה נחמני: אני בטוחה שאנחנו עושים הרבה מעבר למה שעשו קודם, אפילו הרבה יותר.

סנ"צ אורנה נחמני: אני לא חושבת שאני אטעה אם אגיד שאנחנו עושים פי 3 עבודה ממה שנעשתה.

סנ"צ אורנה נחמני: בואו לא נשכח שבעצם ההתעסקות המסיבית של מדינת ישראל בעניין הזה החלה לפני שנה וחצי או קצת יותר ואני מאמינה שאנחנו בדרך הנכונה.

רן כהן: את מאוד טובת לב.

רן כהן: אני אומר את זה באמת, לא בלשון סגי נהור.

אברהם דניאל: אנחנו כל הזמן דנים בנושא העובדים הזרים, ובצדק, לגבי מה רע להם ומה טוב להם.

אברהם דניאל: אני חושב שצריך עוד מערכת אכיפה, על התנהגות של עובדי משרד הפנים, לדוגמה, בפניות הציבור.

אברהם דניאל: אני רוצה להגיד לך שזו בושה וחרפה.

אברהם דניאל: אם חקלאי פונה למשרד הפנים לוקח לו ארבעה חודשים לדבר איתם ובסוף אומרים לו "אל תבלבל את המוח" בתשובות כמו: "אנחנו עובדים, אנחנו מטפלים" וכו'.

רן כהן: איך זה נוגע לעובדים זרים?

רן כהן: במשרד הפנים לא עובדים עובדים זרים, אלה עובדים ישראלים.

אברהם דניאל: הם עובדים רק עם ישראלים, אבל בנתב"ג יש מחלקה לעובדים זרים.

אברהם דניאל: שם פונה חקלאי שיש לו בעיה: יש לו היתר, הוא שילם כסף, פעם אגרה למשרד העבודה, פעם אגרה למשרד הפנים, עכשיו הוא אומר: "קודם לא התנהגו אליי יפה - מילא, אבל עכשיו אני משלם!

אברהם דניאל: תמורה לאגרה תנו לי לפחות!" אז אין עם מי לדבר.

אברהם דניאל: אני רוצה להגיד לך שההתנהגות בנתב"ג היא בושה וחרפה למדינת ישראל.

אברהם דניאל: בכלל במשרדי הממשלה, אבל קודם כל משרד הפנים.

רן כהן: יש כאן מישהו ממשרד הפנים?

מיכל יוספוב: כל פעם שאני מגיעה לישיבה הזאת האדון מעלה את אותה טענה.

מיכל יוספוב: כל פעם אנחנו יוצאים החוצה, אני מבקשת ממנו לתת לי את המקרים כדי שאני אוכל לטפל בהם ועד היום זה לא הגיע לשולחני.

אברהם דניאל: ארבע שעות אי אפשר לתפוס אתכם!

אברהם דניאל: אתם לא נותנים כלום!

רן כהן: חברים!

רן כהן: עכשיו אני פותר את העניין - היא זרקה לכם חבל ואפילו אתגר - בבקשה.

רן כהן: אם יש לכם מקרים קונקרטיים להציג בפניהם ולבדוק אותם תעבירו אותם בבקשה אליי דרך מנהלת הוועדה, אנחנו נפנה למשרד הפנים והוא יצרך לתת לנו תשובות על העניין.

קריאה: גם משרד הפנים קשור לנושא של ירדנה שהוזכר פה, צריך לבדוק את זה.

קריאה: אולי גם על המקרה של בני ציון, שהכו שם את התאילנדים.

רן כהן: רבותיי, אני רוצה לסכם.

אברהם הראובני: אני מבקש לומר מילה לגבי מה שהיא אמרה.

אברהם הראובני: תראי, לי יש לב כבד מאוד על מנהלת ההגירה אבל זה לא הדיון.

אברהם הראובני: אני רק מוכרח לומר לכם דבר אחד - האינטרס הגדול שלנו הוא שיהיה סדר כמו שצריך בעניין הזה של עובדים זרים, ואני אומר לכם שרק מהחשש של מנהלת ההגירה מתנהלים הדברים כמו שצריך.

אברהם הראובני: אני מדבר על חקלאות בלבד.

אברהם הראובני: משרד הפנים נתן הוראה מרושעת לא לנייד החל מדצמבר.

אברהם הראובני: למה?

אברהם הראובני: כובע!

אברהם הראובני: אף חקלאי לא מתקרב לניוד כאשר הוא משווע לעובד מהחשש שמנהלת ההגירה תגיע, כך שגם אם הם לא מגיעים עצם העובדה שהם קיימים בשטח עושה עבודה.

רן כהן: למה לא מניידים?

רן כהן: נדמה לי שבוועדה דיברנו על אפשרות שכן יהיה ניוד.

אברהם הראובני: משרד הפנים הוציא הוראה מרושעת שעכשיו אי אפשר לנייד.

עו"ד אילן שוויד: זו לא הוראה מרושעת, זה החוק.

עו"ד אילן שוויד: החוק קובע במפורש שאסור לנייד.

עו"ד אילן שוויד: החוק קובע שמעסיק שמעסיק עובד זר, העובד הזר הזה יעבוד אצל אותו מעסיק.

עו"ד אילן שוויד: אותו מעסיק אינו רשאי על דעת עצמו לקחת את העובד, לנייד אותו ולהעביר אותו למעסיק אחר.

אברהם הראובני: מותר לנייד לשלושה חודשים באישור משרד הפנים.

אברהם הראובני: אתם נתתם הוראה לא לנייד, אבל לא זה הדיון עכשיו.

אברהם הראובני: נתתם הוראה מפורשת, והיא מרושעת, אני אומר לך, שלא לנייד ולפי ההסכם אתכם לשלושה חודשים מותר לנייד.

אברהם הראובני: אנשים ניידו כל הזמן באישור של משרד הפנים, עכשיו אתם אומרים לא, עכשיו עצרתם את זה.

אברהם הראובני: מה שקורה עכשיו הוא שרק מהחשש של מנהלת ההגירה אף אחד לא מנייד.

רן כהן: עכשיו אני מדבר בתור חקלאי - כידוע למשרד הפנים, שאין בו הרבה חקלאים, החקלאות היא לרוב עונתית.

רן כהן: כלומר, הלחצים בתקופות השנה נקבעים על פי עונות הגידול וגם על פי עונות מזג האוויר, לכן יש תקופות שהן לחוצות יותר בכוח אדם ויש תקופות שהן פחות לחוצות בכוח אדם.

רן כהן: כשאני עבדתי בכותנה בחורף הייתי עובד בבית החרושת כי אין מה לעשות בשדות, אין כותנה.

רן כהן: אחרי שמסיימים לחרוש מחכים 3-4 חודשים שהגשם ירווה את האדמה ואז עובדים בבית חרושת כדי שתהיה פרנסה.

רן כהן: מה שהועלה בוועדה הזאת לא פעם אחת הוא שבעצם ישנה בעיה של אי ניצולת נכונה של העובדים - מצד אחד מרבים עובדים זרים ללא צורך, כי כל מי שזכאי, גם אם לשלושה חודשים, מקבל אותם לכל השנה, כך שאפשר לצמצם את מספר העובדים, וגם פחות מועילה מבחינת הניצול של העובד שיכול לעבוד ניצולת של העובד שיכול לעבוד תשעה חודשים פה ושלושה חודשים כאן.

רן כהן: אומר החקלאי שבעצם מה שנעשה גם על פי חוק, שמותר לנייד לשלושה חודשים באישור משרד הפנים.

רן כהן: הבעיה שמשרד הפנים לא נותן את האישור הזה.

עו"ד אילן שוויד: לפחות יחידת האכיפה ומשרד הפנים באים לקראת החקלאים וכשיש איזושהי בעיה לחקלאי הוא פונה למשרד והמשרד, בגבולות החוק, עושה מה שאפשר, בא לקראתו ועוזר.

עו"ד אילן שוויד: משרד הפנים לא נגד אף אחד, בטח לא נגד החקלאים.

עו"ד אילן שוויד: כשמישהו צריך לעבוד בחממה ואחרי זה צריך לעבוד בבית האריזה - אין לנו בעיה עם זה.

עו"ד אילן שוויד: הבעיה מתעוררת כשמתחילים לעשות דברים בשביל כסף.

עו"ד אילן שוויד: כשבאותו מושב יש לחקלאים בעיה ספציפית, נקודתית, שרוצים להעביר עובדים, כמו שאדוני ציין, אם יש גשם ורוצים להעביר עובד לבית האריזה וכד', אז באמת משרד הפנים בא לקראתם.

רן כהן: אתה אומר שמנצלים את ההיתר הזה לרעה.

רן כהן: מה שאני מבקש ממך זה שקודם כל תבדקו באיזה מקרים בהם הדבר הזה נעשה באופן ראוי ושם תלכו לקראת החקלאים, כי זה כדאי לחקלאים, זה כדאי לעובדים וזה כדאי למדינה ולכן צריך לעשות את זה.

רן כהן: במקום בו לוקחים את העובד הזר ושמים אותו לעבוד בשירותים או במכירת נעליים באמת לא צריך לתת לזה אישור.

אמנון נגר: אין לי ספק שבנושא הניוד צריך את האישור של משרד הפנים על מנת שיעדכנו ברשומות אצלם במחשב וכו', אבל על הצורך האמיתי להעביר מחקלאי לחקלאי משרד הפנים או כל משרד אחר לא יודע.

אמנון נגר: מי שכן יודע זה משרד החקלאות.

אמנון נגר: האבסורד הוא שהם מאשרים, לדוגמה, לחקלאי שיש לו בציר, בעונת החורף להעביר אליו עובדים.

אמנון נגר: זה אבסורד!

רן כהן: גם משרד לא מבין בחקלאות?

רן כהן: הרי זה משרד החקלאות שמקצה עובדים.

אמנון נגר: לעניין ההקצאה, נכון שיש "פיקים" בתקופות מסוימות בגידול מסוים, כמו בהדרים - זה מתחיל בספטמבר ונגמר באפריל כאשר הפיק הוא בדצמבר-ינואר.

אמנון נגר: נכון שמספר העובדים שמוקצה לאותו גידול הוא לא המקסימלי, הוא מקבל בערך 50%, אבל בתקופת הפיק רוצים לנייד לו עובדים מהמטעים שנמצאים בתקופת הקיץ.

אמנון נגר: אבל מה, לצערנו הרב החקלאים יודעים שהפיק בהדרים הוא בדצמבר אבל משרד הפנים, שהוא מאשר את הניוד, מאשר להעביר דווקא למטעים, שהם לא צריכים כי זה חורף.

רן כהן: שר החקלאות לא מדבר עם שר הפנים?

אמנון נגר: כשיש אחידות פיקוד זה מהשר עד למטה, כשאין אחידות פיקוד זה נעצר.

רן כהן: תפנה לשרים, שהם ישברו את הראש.

רן כהן: השר ישראל כץ יודע לדבר, השר פורז יודע לדבר, המנכ"לים שלהם יודעים לדבר.

רן כהן: שהם יסדרו את זה, מה זה מעניין אותי?

עו"ד מיכל פינצ'וק: אני רוצה לחזור לנושא בגינו התכנסנו כאן, והוא אכיפת תנאי המגורים ותנאי ההעסקה של עובדים שרים.

עו"ד מיכל פינצ'וק: הוזכר פה הפחד הגדול של המעסיקים מאז שהוקמה מנהלת ההגירה - אכן יש פחד, אבל הפחד הוא רק בנוגע לנושא של העסקה ללא היתר.

עו"ד מיכל פינצ'וק: זה מה שמפחיד את המעסיק, שמא הוא ייתפס מעסיק עובד שלא כדין.

עו"ד מיכל פינצ'וק: כל הנושא של תנאי העסקה, של שכר מינימום, של הלנת שכר ושל תנאי מגורים, בתחום הזה אין אכיפה כלל ועיקר.

עו"ד מיכל פינצ'וק: וחבל.

רן כהן: מהעובדה שדווקא החקלאים נוכחים כאן ודווקא אנשי הבניין, המסעדות וכל הגורמים האחרים אינם כאן אני מתחיל לקבל רושם שבעצם המקומות שבהם הדבר הזה מתקיים באופן פרוע לא נמצאים כאן.

רן כהן: אבל אליהם אני לא יכול לבוא בטענות רבות משום שהם אנשים וולונטריים ויכולים לעשות מה שהם רוצים.

רן כהן: מה שאני כן יכול לומר בתחושת החמצה זה שגם הארגונים הוולונטריים לא באו לכאן כדי להציג את הדברים שיש בידיהם ואני מאוד מצטער על זה, למרות שנכון שהם שלחו לנו חומר די מרשיע וקשה.

רן כהן: התחושה שלי היא תחושה קשה מאוד.

רן כהן: אני מניח באינטואיציה ש-95%-97% מהמעסיקים נוהגים בהגינות.

רן כהן: כך אני מקווה.

רן כהן: אבל אם יש 3% או 5% שהם עבריינים, שהם עושים את כל הפשעים הללו נגד בני אדם שבאו לארץ הזאת, שהיא ארץ זרה להם, כדי להתפרנס, אז הפשע הזה הוא פשע בלתי נסבל.

רן כהן: החרדה שלי היא מכך שתחושתי היא שבהקשר לעניין הזה, עם כל הארגונים וכל הסידורים, השטח די מופקר.

רן כהן: אם התקשורת לא מצליחה להגיע לפינות שחורות ואפלות פה ושם ולגלות את זה פתאום באיזה תוכנית טלוויזיה או תמונות בעיתון, אני עוד לא קיבלתי התראה אחת שהזעיק אותי משרד ממשלתי ואמר לי: "רן כהן, כנס מהר את הוועדה כי יש שם פשע!" אתם לא פונים לשר אולמרט בנושא 50 עובדים זרים שגרים בביב שופכין כי אני מכיר את סדר יומו של השר אולמרט והוא לא פנוי לזה עכשיו, אבל הוועדה כן פנויה לזה והיא יכולה להביא את כל האנשים ולדון בעניין.

רן כהן: אתם לא מזמנים את זה.

רן כהן: אני חייב לומר שהממשלה, נכון להיום, נוהגת לעודד מעסיקים להיות עבריינים.

רן כהן: למה?

רן כהן: כי אם אף מעסיק לא נכנס לבית סוהר עד עכשיו בגין כל התמונות הזוועתיות שהתגלו זה עידוד.

רן כהן: זה לא רק עידוד למעסיקים העבריינים, זו גם פגיעה במעסיקים הגונים, כי בעצם הם נוהגים באופן הגון, זה עולה להם כסף, מאמץ ותשומת לב, והם רואים שהנה, 'רשע וטוב לו, צדיק ורע לו'.

רן כהן: אסור שזה יקרה! אסור שלמעסיק צדיק יהיה רע, שזה יעלה לו בתשומת לב, רצים אחריו ומפקחים אצלו, ולעומת זאת רשעים פתחו תיק, גלגלו זה ואף אחד מהם לא ישב בבית סוהר ולא עבר עינויים כמו שעובדים העובדים והאנשים שכרוכים בהם.

רן כהן: כל הישיבה הזאת לא שמעתי אפילו על היתר אחד שנלקח ממעסיק.

רן כהן: אתם אומרים לי שזה רק שנה וחצי, אבל בשנה וחצי אפשר היה לקחת היתרים מעשרים מעסיקים.

רן כהן: לעומת זאת, אני כל פעם שומע על עוד אירוע ועוד אירוע שהתגלה בו מעשה מחריד.

רן כהן: אני פונה למשרד התמ"ת, למשרד הפנים ולמנהלת ההגירה, לנקוט בצעדים אכזריים, קשים ורעים כלפי מעסיקים עבריינים ולהפסיק עם מדיניות בת היענה בעניין הזה.

רן כהן: האמינו לי, זה לטובת מדינת ישראל.

רן כהן: גם מבחינת הנורמות שלה, גם מבחינת המוסר שלה וגם מבחינה זו שלא יהיו אצלנו עובדים בתנאי עבדים.

רן כהן: צריך לעקור את התופעה הזאת של עובדים בתנאי עבדים.

רן כהן: אגב, לא רק במגורים, גם בכל שאר הדברים שציינתם - שכר, הלנת שכר, פגיעות, השפלה, שעות עבודה לא סבירות וכו'.

רן כהן: אני מבקש ממנהלת הוועדה לפנות לשר ולסגנו ואני דורש לדעת תוך חודש תמונה מדויקת על כל התלונות שהוגשו נגד מעסיקים בנושאים שנוגעים לתנאי מחיה ומגורים של עובדים זרים.

קריאה: אם אפשר לגבי תנאי העסקה בכלל.

קריאה: אנחנו פנינו ולא קיבלנו אינפורמציה, אולי נקבל דרכך.

רן כהן: תנאי העסקה בכלל - גם לגבי הנושא של מגורים וגם לגבי הסעיפים השונים בחוק.

רן כהן: אני רוצה לדעת מה קרה בכל אחד מהחודשים של 2003, ואם יש נתונים על ינואר 2004 בבקשה, אני מניח שעוד אין.

רן כהן: בכל המקרים אני רוצה לדעת מה קרה עם זה, באיזה מצב זה נמצא מבחינה משפטית, ולפיכך נוכל לדעת איך הדברים הללו קורים.

רן כהן: אני מבקש שכשאתם מוזמנים לישיבה תוודאו איזה נתונים אתם צריכים להביא לישיבה, כי זה מאוד לא מכובד לנהל ישיבה בצורה כזו, ללא נתונים אלמנטריים.

רן כהן: אני לא יכול להגיד לכם שאני מסכם את הישיבה הזו בשביעות רצון, אבל אני מודה לכולכם שבאתם ואנחנו נשתדל להמשיך את עבודתנו בעניין.

רן כהן: תודה רבה.