ועדת המשנה לדיון בהצעת חוק החברות (תיקון מס' 2), כנסת 16, פרוטוקול מספר 2, 2003-11-02 09:00

רשף חן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

רשף חן: קיבלנו פנייה משר המשפטים, שמבקש לפצל ולהקדים את הדיון בסעיף 70 של הצעת החוק הממשלתית, שעוסק בתיקון סעיף 354 לחוק.

רשף חן: לכן אנחנו מקיימים עכשיו את הישיבה, בעצם מחוץ לתור בנושא הזה.

רשף חן: מבחינה פרוצדורלית, אני אביא את הדברים כפי שאני מבין אותם, ואם אני טועה, אני מבקש שיתקנו אותי.

רשף חן: למעשה, צריך לקבל רשות ממליאת הכנסת לעשות את התהליך הזה, והאישור הזה יהיה בעצם כמו קריאה ראשונה על אותו חלק מהסעיף, שאז יוצא מיתר הדיון, ויתקדם בנפרד.

רשף חן: אני מניח שלכאורה היינו צריכים קודם לקבל את האישור ואז לקיים את הישיבה- -

דורית ואג: הוועדה צריכה להחליט שהיא מסכימה לפצל, ואז זה מונח.

רשף חן: פורמלית היינו צריכים להחליט, לפנות, לקבל ואז לדון לגופו.

רשף חן: הואיל וזה סעיף קטן, והדיון לגופו לא צפוי, לדעתי, לקחת כל-כך הרבה זמן, פשוט ננסה את שני הדברים עכשיו.

דורית ואג: אני מציעה שנעשה את הדיון לגופו, בהנחה שנאשר, זה צריך לבוא למליאת הוועדה לאישור פורמלי, נניח את זה על שולחן הכנסת, ואז אני מציעה לעשות עוד ישיבה – אבל לא של ועדת המשנה, אלא ישר של מליאת הוועדה.

דורית ואג: נדבר עם מיקי, שאתה תנהל אותה.

דורית ואג: זאת כדי לחסוך שני כינוסים – של ועדת המשנה ושל מליאת הוועדה.

תמי סלע: בכל מקרה, את ההמלצה, שוועדת המשנה תמליץ למליאת הוועדה להציע למליאת הכנסת לפצל, צריך להביא לפני מליאת הוועדה.

דורית ואג: ודאי, בזה התחלתי.

רשף חן: כולנו אומרים אותו דבר; עכשיו אנחנו עושים את הדיון לגופו, מתוך הנחה שיאשרו לנו לעשות את זה גם בצורה נפרדת.

אלישע צידון: חוק החברות החדש מטיל מספר חובות על חברות כלפי רשם החברות, ובצדן הוא קבע סנקציות על אי-מילוין.

אלישע צידון: אחת החובות של החברות היא תשלום אגרה פרטית.

אלישע צידון: נשמטה או לא נקבעה סנקציה על אי-תשלום אגרה פרטית.

אלישע צידון: מאז שחוק החברות החדש נכנס לתוקף – עכשיו מתחילה השנה הרביעית - הסתבר לנו בבדיקה שיותר משני שלישים מהחברות אינן משלמות אגרה פרטית.

אלישע צידון: מדובר בכ-200,000 חברות פעילות.

אלישע צידון: אגב, החוב המצטבר מאוצר המדינה נכון להיום על שלוש השנים האחרונות מתקרב לחצי מיליארד ₪.

אלישע צידון: זה על האגרות עצמן.

אלישע צידון: בשנה האחרונה יכולת לשמוע דברים בין עורכי-דין ורואי-חשבון, שאומרים: "אין לחץ, הלקוחות לא צריכים למהר לשלם, אין סנקציה".

אלישע צידון: הרי בתוך עמנו אנו יושבים, ועד שאתה לא מקבל את הפתק האדום הרשום על הקנס, אתה לא משלם.

אלישע צידון: חברות לא משלמות, גם המצב הכלכלי עושה את שלו.

אלישע צידון: האגרה עומדת על סדר גודל של כ-1,000 ₪ לשנה.

אלישע צידון: איחדו את זה.

אלישע צידון: החליטו בשנה מסוימת לקבוע אגרה אחת אחידה עבור כל החברות, וזה תמורת השירותים שאנו נותנים במהלך השנה – רישומים, הודעות, שינויים וכדומה.

רשף חן: ניתן לגבות את זה, אני מניח, כמו כל חוב אזרחי אחר.

אלישע צידון: כן.

דוידה לחמן-מסר: יותר מזה; מה שעשינו בחוק החברות זה חידוש.

דוידה לחמן-מסר: ביטלנו את כל העבירות הפליליות חוץ מאחת, של אי-רישום חברת חוץ.

דוידה לחמן-מסר: יש פה פילוסופיה של אכיפה אזרחית.

דוידה לחמן-מסר: דהיינו, אין צורך שאי-שליחת טופס במועד יהיה עברה פלילית.

דוידה לחמן-מסר: זאת הפרה של מעין חוזה בין המדינה למקבל השירות.

דוידה לחמן-מסר: אתה מקבל את הזכות להיות אישיות משפטית מוגבלת, כנגד זה אתה חייב למלא מספר חובות האזרחות של האישיות המשפטית כדי שהציבור יקבל מידע.

דוידה לחמן-מסר: חובות האזרחות זה חלק מחוזה.

דוידה לחמן-מסר: הפרת את החוזה – יש פיצוי מוסכם.

דוידה לחמן-מסר: העיצום הכספי, שזאת מילה שמשרשרת להרבה מאוד חוקים אחרים, מהווה תפישה חדשה לעולם המשפט.

דוידה לחמן-מסר: זה כמו עברה מינהלית, אבל זה אפילו לא עברה.

דוידה לחמן-מסר: זה עיצום כספי.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מסמיכים את רשם החברות לומר 'לא קיימת חובה מינהלית-אזרחית המוטלת עליך מכוח החוק כחלק ממערך ההסכמות שהיו בינינו, יש לך פיצוי מוסכם, זה עיצום כספי'.

דוידה לחמן-מסר: הציבור יכול לתבוע נזק, יכול לתבוע הרבה דברים כתוצאה מאי-קיום החובות, אבל לרשם החברות, על-מנת לאכוף את החוזה, יש פיצוי מוסכם.

דוידה לחמן-מסר: מה שעוד יפה בפיצוי המוסכם הוא שזה נותן לחברה צ'אנס.

דוידה לחמן-מסר: אם לא אכפת לחברה והיא אדישה, הוא ממשיך הלאה, מתוך מחשבה שחוזים יש לקיים והוראות חוק יש לקיים.

דוידה לחמן-מסר: בסעיף 354 א: "עיצום כספי יוטל על החברה.

דוידה לחמן-מסר: .

דוידה לחמן-מסר: יודיע לחברה כי אם לא תתקן את ההפרה תוך 45 יום, יהיה עליה לשלם עיצום כספי.

דוידה לחמן-מסר: ..

דוידה לחמן-מסר: יוגש ערעור" – אפשר להגיש ערעור.

דוידה לחמן-מסר: "לא שולם במועד עיצום כספי, רשאי הרשם לדרוש את תשלומיה מכל מי שרשום במרשמי החברה או שהיה רשום כאמור בזמן ההפרה".

דוידה לחמן-מסר: "שילם...

דוידה לחמן-מסר: את העיצום הכספי, לא תידרש החברה לשלמו, והמשלם זכאי על ההשבה מאת החברה".

רשף חן: מה הדין אם החברה לא יכולה לשלם את הכסף?

דוידה לחמן-מסר: אין דבר כזה.

דוידה לחמן-מסר: זה חוק.

דוידה לחמן-מסר: היא קיבלה שירותים מהמדינה, זה כמו חוב מס הכנסה.

רשף חן: אם אין כסף, זה המצב, ומוכח לכם שזה המצב, הדירקטור היה צריך להביא את הכסף מהבית?

דוידה לחמן-מסר: כן.

דוידה לחמן-מסר: הוא היה אחראי לשלם בזמן אגרה, הוא לא קיבל מתנות מהציבור.

רשף חן: הדירקטור לא היה אחראי לשלם.

דוידה לחמן-מסר: אפשר לעשות ויכוח פילוסופי כמה שרוצים.

דוידה לחמן-מסר: יש לנו מציאות עגומה, שבמדינת ישראל כל מה שלא אסור הוא מותר.

דוידה לחמן-מסר: אם המדינה חושבת שיש קשת של שירותים שהיא נותנת לאזרחים על-מנת להתאגד בחברות, יש מועד שבו הם צריכים לשלם את השירותים.

דוידה לחמן-מסר: אם החברה נכנסת לפירוק ויש נאמן ויש מפרק, אז יש לנו דבר אחר – אפשר לתבוע את האגרה השנתית מהמפרק, כי הוא בא בנעלי הנהלת החברה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא מענישים, אין כאן הענשה.

דוידה לחמן-מסר: יש כאן העצמה.

דוידה לחמן-מסר: דוגמה אחרת; שש שנים לא שילמו אגרות, ומגיעים לחדלות פירעון.

דוידה לחמן-מסר: נניח שבשנה החמישית הם לא הגישו בקשה לפירוק, אבל הם חדלי פירעון.

דוידה לחמן-מסר: מוסרית, חברתית – שש שנים אתה לא עומד בדרישות החוק.

דוידה לחמן-מסר: אתה מקבל שירותים בחינם.

דוידה לחמן-מסר: נניח שהרשם מוכיח בחברת יחיד – זה הרבה יותר חברות פרטיות.

דוידה לחמן-מסר: חברות ציבוריות אין בעיות אתן, וגם היום הן יעברו לרשות ניירות ערך, והאגרה תהיה- -

רשף חן: למה זה מתייחס רק לפרטיות?

דוידה לחמן-מסר: זה לא מתייחס רק, אבל הבעיה היא בפרטיות.

דוידה לחמן-מסר: חברת היחיד הזאת, של דידי לחמן-מסר, שאני המנהל, אני בעל המניות ואני הדירקטור - אני מנהלת את העניינים שלי כחברה פרטית, נהנית מכל השירותים של רשם החברות- -

רשף חן: את לא יכולה להתייחס לחברות בצורה הזאת.

רשף חן: יש חברות שבאמת אתה הבעלים, הדירקטור והכל, ויש חברות שלא.

רשף חן: אי-אפשר שכל החוק יהיה מכוון לאותן חברות פרטיות קטנות.

רשף חן: יש גם חברות שאינן כאלה.

דוידה לחמן-מסר: יש דוח שנתי.

דוידה לחמן-מסר: אחת בשנה צריך לשלוח דו"ח שנתי לרשם החברות.

דוידה לחמן-מסר: הדירקטור מפקח על ההנהלה, וצריך לשאול את ההנהלה 'האם קיימת את חובותייך על-פי החוק?'.

דוידה לחמן-מסר: ההנהלה צריכה לדווח.

דוידה לחמן-מסר: יש לו תפקיד פיקוח.

רשף חן: ההתראה נשלחת לכל הדירקטורים?

דוידה לחמן-מסר: ההתראה נשלחת על מי שרשום במרשמי החברה כדירקטור באותה חברה, מכל מי שרשום במרשמי החברה.

אלישע צידון: הדרישה נשלחת לתיבה עם העתק לדירקטורים.

דוידה לחמן-מסר: תראה גם איך זה בנוי יפה: "תיקנה החברה את ההפרה, תודיע על כך", כלומר יש לה רשות לתקן את ההפרה מיד.

דוידה לחמן-מסר: לא מיד מבקשים מהם את הכסף.

רשף חן: מה הפרוצדורה לדרישה הראשונית של האגרה?

רשף חן: פעם בשנה צריך לשלם אגרה.

רשף חן: יוצאת דרישת תשלום?

אלישע צידון: פעם בשנה אנחנו מוציאים לכל החברות הודעה על תשלום.

אלישע צידון: לחברות שאין להן חובות יוצא טופס מסוים.

אלישע צידון: לאלה שיש חובות קודמים יש טופס מיוחד, שמחולק לשניים – אחד האגרה על השנה השוטפת, ובאחד מציינים לו חובות קודמים.

אלישע צידון: דבר נוסף:

אלישע צידון: בחודשים ינואר ופברואר פעם בשבוע אני מפרסם בעיתונים הכלכליים מודעות שעולות לי הרבה מאוד כסף, ואני מודיע: 'חברות יקרות, הגיע המועד, תשלום האגרה הוא כזה, ניתן לשלם אותו בחשבון כך וכך'.

רשף חן: כשחברה לא שילמה אגרה, אתם נותנים לה שירותים?

אלישע צידון: כן, אנו נותנים לה עדיין אפשרות.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו עומדים בכמה שלבים.

דוידה לחמן-מסר: קודם כל, אנחנו מכינים תזכיר חוק לתיקון הנושא הזה, של חברה שלא משלמת אגרה – אפשר לא לתת לה שירותים מסוימים, כי חלק מהשירותים נוגעים לכלל הציבור.

דוידה לחמן-מסר: לכן יש כאן תרשים זרימה.

רשף חן: מהשיטה הקודמת - הליך מזורז- -

דוידה לחמן-מסר: לא, נתת פרס למפר.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו בונים דבר יפה, אנו בונים מצב של חברה מפרה.

דוידה לחמן-מסר: הבנקים יידעו שחברה לא משלמת, ואנו מציעים לא לתת לה מספר שירותים.

אלישע צידון: כשהם רואים "חברה מפרה", הם מפסיקים את האשראי.

אלישע צידון: היום, אגב, מי שיש לו חוב מעל שנתיים – אומרים לו בבנק 'לך לרשם החברות'.

אלישע צידון: הבנקים נעשו זהירים יותר.

דורית ואג: כמה העיצום הכספי?

אלישע צידון: הוא התחיל ב-6,000 ₪, היום עומד על כ-6,240 ₪.

רשף חן: בואו נראה את תרשים הזרימה.

דוידה לחמן-מסר: חשוב לציין את מה שאלישע אמר בהתחלה - בעבר היה על כל פיפס אגרה.

דוידה לחמן-מסר: עשינו כינוס של כל האגרות לסכום אחד, כלומר הוא מוטל פעם עם רישום החברה ואחת בשנה, דהיינו לא לטרטר את האזרח.

דוידה לחמן-מסר: באמצעות תשלום אחד אתה מקבל מכלול שירותים.

רשף חן: רישום מניות, העברת מניות – הכל בחינם?

אלישע צידון: כן.

דוידה לחמן-מסר: יש כאן תפישה של שירות לאזרח, מהיר ויעיל, עם תשלום האגרה השנתית.

דוידה לחמן-מסר: בכל היתר אתה לא צריך להיות מוטרד.

דוידה לחמן-מסר: לכן יש בי כעס.

דוידה לחמן-מסר: אם החברה לא ממלאת את החובות שלה- -

רשף חן: זה 6,000 ₪ או עד 6,000 ₪?

דוידה לחמן-מסר: אין שיקול דעת.

דוידה לחמן-מסר: "חברה שהוטל עליה עיצום כספי הפרה אותה הוראה שבשלה הוטל העיצום הכספי בתוך שנתיים ממועד החלתו, רשאי הוא להטיל עליה כפל העיצום הכספי".

דוידה לחמן-מסר: כלומר זה לא קנס פיגורים, שנמשך.

רשף חן: אם הגענו לינואר בשנה הבאה, והוא עוד פעם לא שילם, אז לא יוטל עליו עוד 6,000, אלא יוטל עליו עוד 12,000.

דוידה לחמן-מסר: כעבור שנתיים, לא כעבור שנה.

רשף חן: צריך לחכות עד שנגמרות שנתיים שלמות.

דוידה לחמן-מסר: "הן רשאי הוא לעשות כן אם החברה הפרה בתוך התקופה האמורה שלוש הפרות או יותר, או אם העיצומים הכספיים הוטלו בשל הפרת הוראות שונות".

רשף חן: נאמר שהגענו למרס, והטלת 6,000 ₪.

רשף חן: עברה עוד שנה, לא שילמו, נשלחה להם דרישה רגילה של שנה חדשה, שוב לא שילמו, הטלת עליהם- -

אלישע צידון: אני מחכה שימלאו שנתיים.

רשף חן: אתה לא תטיל עליהם את ה-6,000, אתה תחכה עד תום השנה.

דוידה לחמן-מסר: כתוב שבתוך שנתיים צריכה להיות עוד הפרה.

דוידה לחמן-מסר: אם בינואר לא שילמת אגרה, ההפרה הנוספת תהיה בינואר הבא.

דוידה לחמן-מסר: כלומר, אם בינואר הבא לא תשלם, אז יש לנו כבר הפרה.

רשף חן: ואז הכפל יהיה על ההפרה החדשה, או גם על הישנה?

גלי גרוס: רק על החדשה.

דוידה לחמן-מסר: "כמו-כן, אם הפרה שלוש הוראות שונות, עיצום כספי יהיה הסכום המעודכן מיום הדרישה".

דוידה לחמן-מסר: "עיצום כספי יוטל על החברה בדרישה של הרשם, שתופנה לחברה.

דוידה לחמן-מסר: בדרישה יציין הרשם את ההפרה, ויודיע לחברה התרעה, כי אם לא תתוקן ההפרה בתוך 45 ימים ממועד הדרישה, יהא עליה לשלם את העיצום הכספי במועד שנקבע בדרישה".

דוידה לחמן-מסר: אתה נותן לו 45 יום.

דוידה לחמן-מסר: "תיקנה החברה את ההפרה" – כלומר, יש לה אופציה ראשונה לשלם – "הוגש ערעור" – היא יכולה להגיש גם ערעור – "לא ישולם העיצום הכספי".

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא אהבנו את זה, אני מודה ומתוודה, כי יש לך פה תמריץ להגיש ערעור.

דוידה לחמן-מסר: אין לך מה להפסיד.

דוידה לחמן-מסר: "על החלטת הרשם ניתן לערער לבית משפט השלום.

דוידה לחמן-מסר: ..

דוידה לחמן-מסר: שולם העיצום הכספי והתקבל הערעור, יוחזר העיצום הכספי בתוספת הפרשי הצמדה".

דוידה לחמן-מסר: "לא שולם במועד העיצום הכספי שהוטל" – והכוונה היא גם שלא הוגש ערעור – "רשאי הרשם לדרוש בכפוף לסעיף קטן (ה) את תשלומו מכל מי שרשום במרשמי החברה כדירקטור באותה חברה".

דוידה לחמן-מסר: למה דירקטור ולא מנהל?

דוידה לחמן-מסר: מנהלים לא רשומים.

דוידה לחמן-מסר: אין חובה למנכ"ל בחברה פרטית.

דוידה לחמן-מסר: חברה פרטית לא צריכה שיהיה לה מנהל, הדירקטור יכול למלא את כל הפונקציות של המנהל.

דוידה לחמן-מסר: לכן, מאחר שבחוק החדש כתוב שתפקידי הדירקטוריון הוא לפקח על החברה- -

רשף חן: לא צריך תיקון בעניין הזה, עכשיו כשהכניסו את תפקיד המנכ"ל לחוק- -

דוידה לחמן-מסר: לא, זה רק בחברה ציבורית.

רשף חן: השאלה היא אם לא יהיה נכון שכשיש מנכ"ל, יהיה הליך של רישום מנכ"ל?

דוידה לחמן-מסר: בטפסים שקיימים לנו, בטופס רישום החברה או בטופס של הדוח השנתי, אם לחברה יש מנכ"ל, יצוין שמו, כתובתו ותעודת הזהות שלו.

רשף חן: זה מופיע אצלכם כמנכ"ל?

דוידה לחמן-מסר: כן.

דוידה לחמן-מסר: "חברה רשאית לציין בדין וחשבון השנתי כי המנהל הכללי או דירקטור מסוים" – שים לב לזה, זה גם היה תוספת של הוועדה, וזה מעניין – "הוא אחראי לקיום ההוראות והחובות.

דוידה לחמן-מסר: .. ציינה החברה כאמור, לא ידרוש הרשם את תשלומו של העיצום הכספי מדירקטור אחר בחברה, אלא אם כן נדרש תשלומו של העיצום הכספי קודם לכן מהמנהל הכללי או מהדירקטור שציינה החברה".

דוידה לחמן-מסר: כלומר אומרים לחברה 'שימי לעצמך אחראי על דיווחים.

דוידה לחמן-מסר: אתם לא רוצים שכל הדירקטורים יקבלו הוראות שיעקלו לכם את הבית כתוצאה מאי-תשלום של 6,000 ש"ח?

דוידה לחמן-מסר: אין בעיה, תתכנסו ותחליטו'.

דוידה לחמן-מסר: יש כאן גישה מודרנית, שלצערי הרב, לא עובדת.

דוידה לחמן-מסר: יש דבר נוסף – הפירוק; "הרשם רשאי לבקש את פירוקה של חברה אם עיצום כספי שהטיל לא שולם על-ידה, או בתוך שלוש שנים ממועד העיצום הכספי שב הרשם והטיל עיצום הכספי".

רשף חן: כלומר אם יש חברה שבשנה מסוימת לא שילמה עיצום כספי בכלל?

גלי גרוס: כן.

רשף חן: כלומר במשך שלוש שנים יש שני עיצומים שנשארו לא משולמים?

גלי גרוס: כן.

רשף חן: כי ברגע ששילמתי, מחקתי.

גלי גרוס: ודאי.

רשף חן: מהם אמצעי הגבייה?

אלישע צידון: ברגע שיש עיצום כספי, המרכז לגביית קנסות יכול לבצע את הגבייה.

אלישע צידון: הם יעילים מאוד.

אלישע צידון: אני יודע את זה, כי אצלי מדובר במסות.

רשף חן: וזה חל גם על האגרה או רק על הקנס?

אלישע צידון: גם על האגרה.

רשף חן: מה בעניין חברות ציבוריות?

גלי גרוס: היינו שמחים להכניס את זה גם לגבי חברה ציבורית, זה לא נכנס בטעות.

גלי גרוס: אגרה שנתית, להבדיל מהחובות האחרות שיש ב-354 א, כן חלה לגבי חברה ציבורית.

גלי גרוס: אמרנו שאין שום סיבה ליצור את האפליה, ולכן היינו שמחים להוסיף.

רשף חן: למה מלכתחילה כל החובות האלה שבסעיף 354 א חלות רק על חברות פרטיות?

גלי גרוס: רוצים רק את האגרה השנתית.

רשף חן: אז למה לא לעשות את זה בסעיף אחר, שיחול גם?

גלי גרוס: יש; 354 ב – לגבי הנושא שהיא לא דיווחה על כך שהיא הפכה לחברה פרטית.

דוידה לחמן-מסר: "היה לרשם יסוד סביר כי חברה ציבורית הפרה חובה המוטלת עליה לפי הוראות 343, רשאי הוא להטיל עליה עיצום כספי.

דוידה לחמן-מסר: ..".

רשף חן: צריך להוסיף פה את הסעיף החדש שאנחנו מוסיפים.

דוידה לחמן-מסר: אגב, בדיון לקריאה שנייה ושלישית נבקש להוסיף עוד תיקון, אם אפשר, כדי להבהיר- -

רשף חן: זה בסדר, אנחנו עכשיו עושים את הדיון כאילו כבר קיבלנו את הפיצול.

רשף חן: ההערה הזאת נכונה, נכון?

רשף חן: ולכם ודאי אין התנגדות?

דוידה לחמן-מסר: בסעיף קטן (ב): "היה לרשם יסוד סביר כי חברה ציבורית" – רוצה להוסיף: לא שילמה אגרות או תשלומים אחרים שהיא חייבת בתשלומם, לא משהו חדש, לפי סעיף 44(6), או הפרה חובה המוטלת עליה וכו'.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף 354 ב אחרי המילים "חברה ציבורית" את המילים "לא שילמה אגרות או תשלומים אחרים שהיא חייבת בתשלומם לפי סעיף 44(6)".

רשף חן: מה זה הסעיף הזה?

גלי גרוס: זה הסעיף שמסמיך את השר לקבוע תקנות לאגרות בתשלומים, וזה גם הסעיף שהפנינו אליו.

תמי סלע: זה לא הסעיף שקובע את החובה לשלם אגרות.

דוידה לחמן-מסר: מקור החיוב הוא בכך שהמחוקק הראשי הסמיך את השר לקבוע תקנות שבו נקבע שיעור אגרות.

רשף חן: תמי, מה האלטרנטיבה?

רשף חן: נכתוב לפי תקנות שהותקנו לפי סעיף 44 או מכוח סעיף 44?

דוידה לחמן-מסר: "לפי" בדרך כלל כותבים בחקיקה ראשית ולא בחקיקת משנה, זאת מילת קוד שכוללת את השרשור.

רשף חן: בסדר, זה פותר את הנקודה הזאת.

תמי סלע: אולי נכתוב: "שנקבע כי היא חייבת בתשלום".

גלי גרוס: אני אסביר מה הבעיה ב-356.

דוידה לחמן-מסר: קודם הסברתי את המערכת הכללית.

דוידה לחמן-מסר: עד היום לרשם החברות אין עיצום כספי על אי-תשלום אגרה.

גלי גרוס: יש בעיה טכנית שנתקלנו בה, וכדי למנוע את חוסר-ההבנה, 356 א- -

רשף חן: אז הבקשה לפיצול תהיה עם התיקונים האלה, וזה יכשיר את זה.

רשף חן: עד עכשיו זה לא חדש.

גלי גרוס: ב-356 א כתוב, כמו שדידי הקריאה קודם, שאם חברה הפרה איזו הוראה, נגיד לא הגישה דין וחשבון שנתי לרשם, הוא מטיל עליה עיצום כספי וכו'.

גלי גרוס: השאלה מה קורה, אם היא עדיין ממשיכה לא להגיש את אותו דוח שנתי – לא דוח שנתי חדש, כלומר מתמידה בהפרה למרות שהוטל עליה עיצום כספי, ואפילו היא שילמה אותו.

גלי גרוס: אין ספק שתשלום 6,000 ש"ח עיצום כספי לא פוטר אותה מהחובה בחוק להגיש דין וחשבון שנתי מלכתחילה.

גלי גרוס: מצד שני, אפשר היה תיאורטית לטעון, שצריך להטיל עליה שוב 6,000 ש"ח, אבל זה גם לא הגיוני.

גלי גרוס: לכן מה שרצינו להוסיף זה סעיף של עברה נמשכת; על כל יום נוסף אחרי 45 יום אחרי המועד שקבע הרשם בדרישה לפי 356 א, שהיא עדיין לא מתקנת את ההפרה המקורית, יהיה עוד 100 ש"ח קנס.

דוידה לחמן-מסר: אותנו מעניין שהציבור יקבל את הדיווח.

דוידה לחמן-מסר: באה חברה מסוימת ואומרת 'לא רוצה להגיש דוח שנתי'.

דוידה לחמן-מסר: דוח שנתי הוא הקשר היחיד שיש לחברה עם הציבור.

דוידה לחמן-מסר: לכן אני רוצה את התוצאה הטבעית של המעשים.

רשף חן: כל מה שאת אומרת פה הוא נכון והגיוני לחלוטין, אני מסכים.

רשף חן: כך ההצעה הזאת היה צריכה להיות, אבל היא לא.

רשף חן: אנחנו עכשיו הולכים בהליך שהוא יוצא דופן – העניין הזה של הפיצול, ומלבישים עליו גם תיקון די גורף להצעה.

רשף חן: השאלה היא כזאת; בהתחשב בזה שאתם המדינה, בשבילכם להגיש הצעת חוק לקריאה ראשונה זה שום דבר.

רשף חן: מה הבעיה להגיש אותה?

דוידה לחמן-מסר: זה קורה חדשות לבקרים בנושאים הרבה יותר מרחיקי לכת.

דוידה לחמן-מסר: פה אנו נמצאים בעולם העיצום הכספי.

דוידה לחמן-מסר: אם הייתי צריכה לקבל ציון, הייתי מקבלת "7 מינוס", כי גם כשהכנו את הצעת החוק, היינו צריכים לחשוב על זה ולהכניס את זה, ולא הכנסנו את זה.

דוידה לחמן-מסר: עכשיו אנחנו מכינים עוד תיקון.

דוידה לחמן-מסר: תוך כדי עבודה אתה בודק את הדברים האלה, וזה קורה.

דוידה לחמן-מסר: לכן אנחנו מבקשים להוסיף.

דוידה לחמן-מסר: אם אף אחד לא טוען נושא חדש ואף אחד לא מתקומם על זה, הכל בסדר.

דורית ואג: אי-אפשר להניח על שולחן הכנסת הצעה לפיצול עם התוספת.

גלי גרוס: הכנתי פה את שתי החלופות.

גלי גרוס: יש כאן מצד אחד את הסעיפים המקוריים שאנחנו רוצים לפצל מהצעת החוק, וגם התיקונים, שאפשר יהיה אחר-כך לדון בהם.

גלי גרוס: בתיקונים המקוריים יש סעיף 70, שזה הסעיף שאנחנו מדברים עליו, ובסעיף 76 (ב) יש הסעיף של התחולה – מאיזה מועד זה נכנס לתוקף.

רשף חן: לאור הדבר הזה, שלא היה ידוע לי לפני תחילת הישיבה, שיש כוונה להוסיף גם תוספות, לא נלך במתכונת המקוצרת שחשבנו ללכת בה, אלא נפצל ונדון שוב בהצעה המתוקנת.

דוידה לחמן-מסר: אם חבר הכנסת איתן לא ינהל את הדיון במליאת הוועדה, ואתה תנהל את הדיון- -

דורית ואג: אפשר להציע, אבל ההחלטה היא ביניכם.

דוידה לחמן-מסר: ועדת המשנה יכולה להחליט על דעת הוועדה, בלי לחזור לוועדה?

דורית ואג: יש אפשרות אם מסמיכים, זה לא המקרה.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה בבקשה על הפיצול, שממילא צריכה להתאשר במליאת הוועדה החלטה שלך, היושב-ראש.

דורית ואג: אני מקריאה את סעיף 15 (א): "ועדה קבועה רשאית לבחור מזמן לזמן ועדות משנה ורשאית היא בהחלטה שתתקבל ברוב של שני שלישים להעביר את סמכויותיה כולן או מקצתן לוועדת משנה כזאת, פרט לסמכויות שיוחדו לה בחוק".

רשף חן: זה גם לא מתאים, כי אם אני אבקש דבר כזה, אני אצטרך להבהיר שמה שהם רואים כרגע כהצעת חוק זה בכלל לא מה שהולך להיות בפועל.

רשף חן: זה יעורר חשדות, וזה לא טוב.

רשף חן: אני מציע כהצעת החלטה שוועדת המשנה ממליצה למליאת ועדת חוקה חוק ומשפט לבקש ממליאת הכנסת לפצל את הדיון בסעיפים 70 ו-76 (ב) של הצעת חוק 3132 מיתר סעיפי הצעת החוק לשם זירוז הבאת סעיפים אלה לקריאה שנייה ושלישית.

גד סואן: לנו אין התנגדות להצעה שהגיש משרד המשפטים, אך דבר אחד אני מבקש; הולכים לפצל סעיף כדי לזרז את הדיון.

גד סואן: מתוך הדבר הזה משתמע כאילו הדיון בהצעת החוק הכללית הולך להתמרח- -

רשף חן: דיון בהצעת החוק הכללית הולך להתקיים ביום ראשון בבוקר בשעה 09:00 מדי שבועיים, כי בשבוע השני אני כאן בוועדת חוקה שדנה בחוקה.

רשף חן: זה הקצב.

גד סואן: אני מבקש לזרז את הדיון בהצעת התיקון של החוק, כי אנחנו מחכים לה כבר כמה שנים.

גד סואן: היא הרבה יותר חשובה בעיניי מהתיקון הזה, שדרוש, אולי- -

רשף חן: נראה לי שהקצב שאמרתי הוא די מהיר.

גד סואן: אני מבקש מאוד שזה לא יהיה על חשבון זה, ש'עכשיו יש לנו זמן, אפשר לדון בניחותא'.

רשף חן: אתה פורץ לדלת פתוחה.

רשף חן: מבחינתי, הדיון יהיה מהיר ככל האפשר.

רשף חן: הצבענו.

רשף חן: נושא הישיבה הקרובה הוא אחריות דירקטורים.

רשף חן: תודה רבה, הישיבה נעולה.