ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 401, 2005-05-16 09:30

אמנון כהן: בוקר טוב ושבוע טוב.

אמנון כהן: אנחנו פותחים את הדיון בנושא: עלויות שירותי תקשורת למשפחות מעוטות יכולת.

אמנון כהן: הדיון מתקיים לבקשתו של חבר הכנסת יצחק וקנין, שמגיע מהצפון ויצטרף אלינו בהמשך.

אמנון כהן: כחבר כנסת, גם אני מקבל לא מעט מכתבים ממשפחות מרובות ילדים - ולכל אחד יש היום פלאפון ברוך השם.

אמנון כהן: כשהם בחוץ הם מחייגים מהפלאפון, אבל כשהם בבית הם מחייגים מהטלפון הקווי הרגיל לכל החברים.

אמנון כהן: בנוסף, יש פניות מעסקים.

אמנון כהן: יש להם משרד לא גדול, שעובדות בו 2-3 מזכירות.

אמנון כהן: מלבד ענייני העבודה, בזמן הפנוי, מנצלים את הקו לשיחות פרטיות לפלאפונים, וגם שם יש בעיה של חסימה.

אמנון כהן: אם אזרח או איש עסקים רוצה להשתמש בטלפון הקווי, ולחסום את הקווים אל הסלולר, חברת בזק לא נותנת את השירות הזה.

אמנון כהן: הרי עם כל הטכנולוגיה של היום ניתן לאפשר להורה לחסום את כל השיחות לסלולר, ולהשאיר על פי דרישתו גישה למספר קווים מסוימים.

אמנון כהן: שירות של שיחה מזוהה ותא קולי חברת בזק נותנת לנו בשמחה רבה - רק תתקשר, ובשניה אחת תקבל את השירות.

אמנון כהן: לעומת זאת, כשאתה רוצה לחסום משהו אין אף כלי כדי לעשות זאת.

אמנון כהן: חבר הכנסת וקנין ביקש להעלות את הנושא לסדר היום כדי לבחון כיצד הדברים מתקדמים וכיצד אפשר לבצע את החסימה.

אמנון כהן: הבנתי שהנושא איננו חדש, וכבר עלה מספר פעמים.

אמנון כהן: עם זאת, פיתרון עד לרגע זה טרם נמצא.

אמנון כהן: הבנתי שמשרד התקשורת הכין דוח מקצועי וממצה, שכלל בדיקה ביחס למה שקורה בשאר מדינות העולם.

אמנון כהן: אנחנו רוצים פיתרון, ולא דוחות.

אמנון כהן: לא יכול להיות שאזרח בישראל, שבקושי גומר את החודש ומרוויח 4,000 ש"ח, ישלם 2,500 ש"ח לשיחות.

אמנון כהן: זה יורד לו מהאוכל של הילדים, ואין לו שום שליטה כדי למנוע את התופעה הזאת.

אמנון כהן: צריך לתת לו את הכלים.

אמנון כהן: על פי הסקרים שמונחים לפנינו, דווקא במשפחות מעוטות יכולת רוב הכסף הולך לפלאפונים.

אמנון כהן: לכן חייבים למצוא כאן את הנוסחה המתאימה.

אמנון כהן: ההורים מתקשים להתמודד עם הנושא בכוחות עצמם.

אמנון כהן: הילדים חוסכים את דמי הכיס ואת כל מה שיש להם כדי לרכוש את המכשיר כיוון שהתחרות קשה מאוד, וכל ילד מחזיק היום במכשיר כזה.

אמנון כהן: כדי לזכות במעמד המבוקש בכיתה, הילד עושה הכל כדי לרכוש את המכשיר.

אמנון כהן: עם זאת, צריך לתת להורים כלים שיאפשרו להם לפקח על הדברים הללו.

אמנון כהן: חברי הכנסת דוד טל ואבשלום וילן ביקשו הצעה לסדר.

אמנון כהן: חבר הכנסת טל, בבקשה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, אני רוצה לברך אותך ואת חבריי חברי הוועדה עם פתיחת המושב החדש של הכנסת.

דוד טל: אני רוצה להזכיר לאדוני כי ישנם מספר נושאים על סדר היום שהוועדה הזאת חייבת לטפל בהם.

דוד טל: בין השאר: ערוצי הטלוויזיה השונים והשליטה בערוץ 2 שעברה מכאן לשם.

דוד טל: אני מניח שזה יגיע לכאן, ואני חושב שרצוי שנעלה את הנושא הזה לדיון ביוזמתנו-אנו.

דוד טל: נושא נוסף הוא נושא הקישוריות.

דוד טל: עיני לא צרה ברווחים של חברות הסלולר, אבל הן עדיין מרוויחות טוב, ברוך השם.

דוד טל: אני בעד זה שהם ירוויחו טוב, אבל אנחנו טרם הצלחנו להעביר את הכל למסלול של תחרות, ונוצר מצב שבו חברות הסלולר מרוויחות הרבה מאוד כספים מהרבה מאוד צרכנים מבלי להתחרות כלל.

דוד טל: יותר מכך, בחברות הסלולר נוצר מצב שבו הן לא מפרסמות מספרים שלכאורה היו צריכים להיות מפורסמים, כפי שבזק מפרסמת באמצעות מודיעין 144.

דוד טל: אם אתה רוצה לברר את מספר הטלפון שלי, למשל, אתה מחייג 144 ומקבל את הדיווח.

דוד טל: חברות סלולר נמנעות מאוד מלעשות זאת, ולא מעמידות את המידע הזה לרשותו של הצרכן.

דוד טל: עובדה זו גורמת לצרכן מן השורה לבזבז הרבה מאוד טלפונים כדי לברר מספר טלפון כזה או אחר, זאת בזמן שבו על פי הרישיון שלהן ועל פי מה שהן קיבלו מהמדינה חברות הסלולר חייבות להעמיד את זה לרשות הצרכן.

דוד טל: הן לא מעמידות זאת לרשות הצרכן משום שלצורך כך הן נדרשות להקים לוגיסטיקה שלמה.

דוד טל: אני חושב שבחודשיים הקרובים אנחנו צריכים לעמוד על כל הנושאים הנוגעים לתקשורת.

דוד טל: כזכור, חובת הנאמנות שלנו היא לצרכן ולאזרח, ואנחנו צריכים לייצג אותו כאן.

דוד טל: הוא סומך עלינו שאנחנו נוודא כי התחרות תהיה טובה וכי המחירים יהיו בהתאם.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת וילן, הצעה לסדר בבקשה.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, זו יותר הצהרה לסדר מאשר הצעה לסדר.

אבשלום וילן: בהמשך לדבריך המאלפים לגבי הבעייתיות של משפחות מעוטות יכולת בענין התקשורת, אני רוצה להזכיר לך שהעליתי במושב החורף הצעת חוק שקשורה לוועדה הזאת, לפיה לא יכריחו אדם לרכוש חבילות בסיס יקרות בטלוויזיה ב-150 ש"ח או ב-180 ש"ח אלא יאפשרו חבילה זולה של 80-90 ש"ח במינימום.

אבשלום וילן: לצערי, שרת התקשורת וועדת השרים לענייני חקיקה החליטו להתנגד.

אבשלום וילן: הגעתי למליאה, לחמתי כארי ונפלתי כזבוב.

אבשלום וילן: אני חושב שזה בהחלט משתלב גם בנושא שאתה מעלה כאן:

אבשלום וילן: אם אתה מדבר על אפשרות של חסימת קווים ועל מתן אפשרות למשפחות מעוטות יכולת לצמצם את הוצאות התקשורת שלהן בצורה שתאפשר להן לחיות בכבוד, אני סבור שגם האפשרות לרכישת חבילת בסיס זולה יותר בנושא הכבלים או הלווין - כפי שמקובל באמריקה הקפיטליסטית - היא מתבקשת.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת קרא, בבקשה.

איוב קרא: הנושא רגיש למדי, וכולנו כאן בעדו.

איוב קרא: מאידך, יש כאן בעייתיות בכל הדרישה הזאת.

איוב קרא: אין לנו נתונים לגבי מה שקורה במדינות המערב.

איוב קרא: לפיכך, אני מבקש לשאול אם מישהו יוכל לתת לנו נתונים לגבי המצב בארצות הברית או באירופה.

איוב קרא: כך נגיע למסקנות המתחייבות של מדינה נאורה ומתקדמת.

איוב קרא: לדעתי, זהו הקו שצריך להיות.

איוב קרא: עם כל הכבוד שאני רוחש למשפחות, שצריכות מבחינתן לשמור מכל משמר על אורח חיים נכון ואובייקטיבי, אנחנו רוצים גם לראות מה קורה במדינות המערב ביחס לסוגיה הספציפית הזאת בכל הקשור לשמירה על כבוד המשפחות האלה.

אריק רשף: שמי אריק רשף, סגן היועץ המשפטי במשרד התקשורת.

אריק רשף: בשנת 2001 הוגש בג"ץ בנושא הזה.

אריק רשף: כדי לברר את נושא החסימות, החליט שר התקשורת דאז רובי ריבלין - יושב ראש הכנסת דהיום - להקים ועדה מקצועית במשרד כדי לבחון את הנושא.

אריק רשף: הוועדה שבראשותי הגישה את הדוח שלה באפריל 2002.

אריק רשף: הוועדה קיימה בדיקה לגבי מה שקורה בחו"ל.

אריק רשף: נשאלה כאן שאלה ספציפית לגבי ארצות הברית, אך מסתבר שבמקרה ארצות הברית לא רלוונטית לנושא הנדון, כיוון שבישראל מופעל עקרון ה-CPP, לפיו מי שיוצר את השיחה הוא זה שמשלם עבורה כאשר מדובר בסלולרי.

אריק רשף: לעומת זאת, בארצות הברית מי שמקבל את השיחה משלם.

אריק רשף: אגב, זה היה המצב בישראל בשלב הראשון כאשר פלאפון היתה בלעדתית.

אריק רשף: לקראת כניסתה של סלקום, שינינו את העיקרון והפעלנו את עקרון ה-Calling Party Pays, כלומר ה-CPP, לפיו המתקשר הוא המשלם.

דוד טל: אתם גם יכולים לשנות את העיקרון הזה, לפיו אם אני מתקשר ממכשיר פלאפון למכשיר סלקום, לא יגבו ממני את הקישורית?

אריק רשף: במילים אחרות אתה אומר שהרשת שבה מושלמת השיחה לא תהיה רשאית לגבות עבור השירות שהיא נותנת.

אריק רשף: היא הרי מבצעת פעולה.

דוד טל: באותה מידה, כאשר הצרכנים של הרשת השניה ייכנסו לפלאפון, פלאפון לא תגבה מהם.

אריק רשף: אני חושב שזה בעייתי מאוד.

אריק רשף: נושא הקישורית - שאיננו רלוונטי לדיון שלנו - הוא נושא שמשרד התקשורת טיפל בו בדיוק בהיבט של הקישוריות, של השלמת השיחה.

אריק רשף: התקבלה חוות דעת של חברת ייעוץ בינלאומית, המשרד קיבל החלטות, יש תקנות חדשות, יש תהליך של הורדת דמי הקישוריות, כך שאני מבין שזאת איננה הבעיה.

דוד טל: אדוני, האם תוכל לגלות לוועדה מהו התעריף שצריך להיות על פי קביעתה של אותה חברה בינלאומית, Analysis?

אסף כהן: 19 אגורות.

אמנון כהן: נערוך על כך דיון נפרד.

דוד טל: זה היה חשוב, כי עד היום נמנעו מלומר לנו מה החליטה הוועדה.

אסף כהן: הניירות מפורסמים באתר המשרד.

אסף כהן: הכל גלוי.

אריק רשף: כפי שאמרתי, נושא החסימות נבדק באותה עת בצורה מקיפה.

אריק רשף: כתוצאה מאיזושהי תקלה אצלנו במשרד, לא הועבר לוועדה דוח צוות הבדיקה.

אריק רשף: אנחנו נתקן כמובן את המעוות, ונעביר לוועדה את דוח הוועדה עם מכתב מלווה.

דוד טל: מאפריל 2002.

דוד טל: הדוח רלוונטי גם להיום?

אריק רשף: לא חלו שינויים גדולים.

אריק רשף: הוועדה בדקה מגמות, ואלו לא השתנו אלא נשארו בעינן.

אריק רשף: בדקנו את המצב בעולם, ומסתבר שבכל המדינות בעולם בהן אנחנו רואים מדינות התייחסות - מלבד חריג אחד, שבדיה, בה נסיבות כלכליות מסוימות מסבירות מדוע היא פחות רלוונטית – המגמה היא לא להתיר חסימה לאזורי רט"ן (רדיו טלפון-נייד) כחסימה בלעדית.

אריק רשף: יש מדינות שאוסרות בכלל קביעת חסימה לאזורי רט"ן.

אריק רשף: במקומות אחרים, החסימה לכיוון רט"ן חייבת להיות חלק מחסימה רחבה יותר.

אריק רשף: זאת כדי למנוע שימוש מניפולטיבי וכדי להתערב בתחרות.

אריק רשף: מסתבר שאספקת שירות חסימה עלול להוות כלי במסגרת התחרות בין החברות.

איוב קרא: אני מבקש לשאול למען ההבהרה: לדבריך, במדינות המערב השירות הזה לא קיים?

אריק רשף: המגמה היא לאפשר חסימה לרט"ן במסגרת חסימה רחבה יותר, שכוללת גם חסימה לשיחות מקומיות.

אריק רשף: זאת כדי לגרום לכך שהחסימה לכיוון מסוים לא תהווה כלי בתחרות.

אריק רשף: יש מצב שבו מפעיל נייח מבקש להתחרות בחברות הסלולר, ורואה אותן כחברות שגורעות ממנו תנועה ומתחרות בו - הן נחשבות אומנם מגזר שוק אחר, אבל ככל הנראה קיימת ביניהם מידה של תחרות והחברה הנייחת רוצה למנוע את התופעה.

אריק רשף: אנחנו רואים את קמפיינים של בזק – הם מופנים כלפי הסלולר בעיקר.

אריק רשף: שירות חסימה לכיוון רט"ן יכול לשמש אותה במסגרת התחרות הזאת.

אריק רשף: קשה היום לסמן את קו הגבול בנושא משפחות מעוטות יכולת.

אבשלום וילן: מעוטות יכולת בתחום התקשורת.

אבשלום וילן: הקווים הם ברורים - יש פרמטרים כלכליים.

אריק רשף: הוועדה סקרה כמה אמצעים שמאפשרים לפתור את הבעיה.

אריק רשף: אמצעי ראשון הוא חסימה במרכזת, כפי שמבקשים כאן, אבל חסימה רחבה יותר.

אריק רשף: לא מדובר בחסימה לאזור רט"ן.

אריק רשף: היום היא קיימת – חברת בזק יכולה לתת היום חסימה כללית לשיחות יוצאות.

אריק רשף: זהו סוג החסימה המקובל באותן ארצות בחו"ל.

אריק רשף: כלומר, אם אתה רוצה לחסום, תחסום שיחות יוצאות.

אריק רשף: תוכל לקבל שיחות נכנסות בלבד, אך יש לך יציאה לקווי החירום ויש לך אפשרות ליצירת קשר למרכזיה.

ליאון פלג: גם החסימה כרוכה בתשלום.

אריק רשף: חסימה היא שירות.

אריק רשף: צריך לזכור שכל פעולה כזאת היא פעולה במרכזת, והיא שירות.

אבשלום וילן: אם האזרח רוצה לחסום את כל המספרים, ולהשאיר 5 מספרים פתוחים, האם זה אסור על פי חוק?

אריק רשף: ראשית, ההסדרה היא לא הסדרה חוקית.

אריק רשף: עם זאת, כרגע שירות כזה לא מתאפשר.

אריק רשף: אני גם לא בטוח שיש היום אפשרות טכנית בבזק לחסום הכל מלבד 5 מספרים.

אריק רשף: את השאלה הזאת צריך להפנות לנציג בזק, דודו מזרחי.

דוד טל: עבור החסימה הזאת אני משלם שירות מדי חודש?

דודו מזרחי: 70 ש"ח באופן חד פעמי.

אריק רשף: אמצעים נוספים שהוועדה הציגה בפני שר התקשורת היו ה-pre-paid, כלומר תשלום מראש.

אריק רשף: כבעל משפחה, אני מחליט שאני מקדיש לנושא התקשורת סכום מסוים.

אריק רשף: בחברות הסלולר יש מכשירים שעובדים בשיטת ה-pre-paid.

אריק רשף: הורים נותנים היום לילדים שלהם מכשירים, רוכשים מראש את כמות השיחות, וכשהן נגמרות המכשיר נשאר על המדף.

אריק רשף: זהו פתרון שמציעות חברות הסלולר.

אמנון כהן: אני מבקש תשובה ממוקדת לשאלות שעלו כאן:

אמנון כהן: האם לאותו איש עסקים או לאותה משפחה יש אפשרות לחסום קו כזה או אחר.

אריק רשף: ההמלצה הפרקטית של הוועדה התייחסה לציוד קצה - מכשירים שאינם יקרים לרכישה, שמחירם נע בין 150 ש"ח ל-300 ש"ח.

אריק רשף: אלו הם מכשירים שמאפשרים את כל המגוון הזה עליו מדברים – לחסום הכל מלבד 5 מספרים, לחסום שני מספרים בלבד וכן הלאה.

אריק רשף: אלו הם מכשירים קלים מאוד לתפעול וידידותיים.

אריק רשף: בדקנו במשרד כמה סוגים של מכשירים כאלה.

אריק רשף: אפשרות נוספת הוא "שירות הגבלת אשראי", כפי שכינינו זאת בדוח הוועדה.

אריק רשף: שירות הטלפון ניתן למעשה באשראי – תחילה אתה מדבר ורק אחר כך אתה משלם.

אריק רשף: ברוב המקרים המתוארים, הלקוח אומר: קיבלתי חשבון טלפון ונדהמתי.

אריק רשף: גם בבנק יש תופעה של הגבלת אשראי.

אריק רשף: ברגע שבו אתה עובר את מכסת האשראי שלך, הבנק מורה לך לעצור.

אריק רשף: באופן דומה, אחת ההמלצות של הוועדה היתה בחינת הנושא של שירות הגבלת אשראי.

אריק רשף: עם זאת, שר התקשורת דאז בחן את הנושא הזה והחליט שלא להפעילו.

אריק רשף: הנושא הזה צריך להישקל.

אריק רשף: אם רוצים לשקול זאת מחדש זה מחייב בוודאי דיון עם המפעילים.

אריק רשף: כרגע, הפתרון המעשי בלא לפגוע בתחרות הוא לרכוש את אותם מכשירים שמאפשרים את כל מגוון החסימות בחנויות "בזק סטור" ובמקומות אחרים שעוסקים בציוד קצה.

אמנון כהן: אני מבקש לשאול את נציג חברת בזק: אני לקוח שלכם.

אמנון כהן: כשאני מבקש שירות כזה או אחר אתם מחברים אותי וגובים את העמלה המגיעה לכם.

אמנון כהן: גם כאן אני רוצה את השירות הזה.

אמנון כהן: היום יש לי בעיה עם מספר כזה, ולכן אני מבקש ממך לחסום אותו.

אמנון כהן: דוגמה נוספת: אני רוצה להשתמש ב-5 מספרים בלבד, ואת כל השאר לחסום.

אמנון כהן: מה הבעיה?

דודו מזרחי: ראשית, אתה צודק - בזק רוצה לספק שירות כזה ללקוחות שלה.

דודו מזרחי: אחת הבעיות הצרכניות הקשות ביותר של בזק היום היא העובדה שאנחנו לא מסוגלים לספק שירותי חסימה ללקוחות.

דודו מזרחי: יש לנו עשרות אלפי פניות של לקוחות שמבקשים לחסום שיחות לסלולר.

דודו מזרחי: אנחנו סובלים מכך, כיוון שלקוחות שלא מקבלים את שירות החסימה מנתקים בסופו של דבר את קו הבזק לחלוטין.

דודו מזרחי: יש לנו עשרות אלפי ניתוקים כאלה.

דודו מזרחי: בזק מספקת כ-15 סוגי חסימה שונים.

דודו מזרחי: כלקוח בזק, אתה יכול לקבל היום מגוון רחב מאוד של חסימות – חסימה לבינלאומי, לאינטרנט, לשירותי מידע וכן הלאה.

דודו מזרחי: אם אתה רוצה לחסום לסלולר אתה לא יכול, למה?

דודו מזרחי: כי משרד התקשורת קבע כך.

דודו מזרחי: אחת השגיאות הצרכניות הקשות ביותר שיצאו תחת ידיו של משרד התקשורת הוא העובדה שהוא מנע את החסימות הללו.

דודו מזרחי: אחד הלקוחות של בזק הגיש אומנם בג"ץ נגד שר התקשורת בענין הזה, אבל מי שמכיר קצת את בג"ץ יודע שבג"ץ לא נכנס לשיקולים.

דודו מזרחי: הוא לא מכריע אם ההחלטה היתה נכונה או לא אלא שמשרד התקשורת בצע תהליך נכון.

דודו מזרחי: ואכן, משרד התקשורת פעל נכון בענין הזה – הוא בצע תהליך, קבל עמדות מהמפעילים והוציא דוח ועדה מסודר.

דודו מזרחי: בג"ץ לא נכנס לשאלה אם שיקול הדעת נכון או לא, ולכאן אתם צריכים להיכנס.

דודו מזרחי: לדעתנו, שיקול הדעת היה שגוי לחלוטין.

דודו מזרחי: בזק רוצה לספק שירותי חסימה לסלולר החל ממחר.

אמנון כהן: מה מונע מכם לעשות זאת, מר רשף?

אריק רשף: התאבון הגדול של בזק לספק את השירות הזה מדבר בעד עצמו.

דודו מזרחי: צרכי הלקוחות מדברים.

אמנון כהן: מדוע למנוע מהם אופציה כזאת?

אמנון כהן: מדוע לא לאפשר לאזרח שרוצה בכך לחסום מספר כזה או אחר?

אמנון כהן: אתם רוצים חקיקה?

אמנון כהן: נעשה חקיקה אם אין ברירה.

אמנון כהן: אבל יש לכם משרד ויש לכם סמכות.

אמנון כהן: חבל שמר בלשניקוב לא הגיע.

אמנון כהן: אם הוא היה נוכח כאן הוא היה נותן לי תשובה מספקת יותר.

אמנון כהן: כפי שהוצאתם דוח מלומד ומנומק שמסקנותיו היו כאלה, אתה יכול גם לומר אחרת.

אמנון כהן: האזרחים מבקשים.

אמנון כהן: הרי אין לי ענין לסגור קו בלא סיבה.

אמנון כהן: יש בעיה – אי אפשר להשתלט על תופעה מסוימת – ולכן יש לאפשר את האופציה הזאת.

אמנון כהן: למה צריך למנוע את האופציה הזאת?

אריק רשף: ראשית, הפתרון שבחרו בו עשרות אלפי הלקוחות של בזק – ניתוק הקו לחלוטין – הוא פתרון לא אידיאלי.

אריק רשף: אני לא מבין מדוע בזק לא מציעה להם את האופציה הפשוטה יותר – חסימת שיחות יוצאות.

אריק רשף: להישאר עדיין עם האפשרות לקבל שיחות.

אמנון כהן: מר מזרחי, אם אני מבקש לחסום אתם מנועים מלעשות זאת באופן חוקי?

דודו מזרחי: אנחנו לא יכולים כי משרד התקשורת מונע זאת מאתנו.

דודו מזרחי: משרד התקשורת קובע כל דבר שבזק יכולה לעשות ולא יכולה לעשות.

דודו מזרחי: משרד התקשורת קבע שעל בזק נאסר לבצע שירות חסימה לסלולר.

דודו מזרחי: אנחנו צריכים את אישורו של משרד התקשורת.

מישאל וקנין: זה לא נכון.

מישאל וקנין: לבזק אסור לחסום לאזורי חיוג ספציפיים.

מישאל וקנין: מותר לבזק לחסום לחלוטין שיחות יוצאות.

אמנון כהן: אני לא רוצה חסימה מוחלטת של שיחות יוצאות.

אמנון כהן: אני רוצה להשאיר 4 קווים, ולחסום את השאר.

מישאל וקנין: אני מבקש להסביר את הרציונל: בזק היא מונופול, וככזה יש לבזק אינטרס גדול מאוד שבעוד שנתיים-שלוש כמות הקווים הנייחים הנחסמים לשיחות לסלולר תלך ותגדל.

מישאל וקנין: בסופו של דבר, הדבר ישפיע ויקטין מאוד את התחרות בשוק התקשורת בכלל.

מישאל וקנין: אנשים יידעו שמהטלפון הזה הם לא יכולים לחייג לסלולרי, וישתמשו פחות בחיוג לסלולרי.

מישאל וקנין: בסופו של דבר, השימוש בסלולרי עצמו יילך ויקטן גם הוא.

מישאל וקנין: זה יגדיל את כוחו של המנופול הקרוי בזק.

מישאל וקנין: הוועדה שאריק עמד בראשה המליצה על דבר פשוט מאוד, שקיים גם בחברות הסלולר: שירות בקרת אשראי.

מישאל וקנין: באמצעות השירות הזה יכול לקוח לבוא לכל חברה, ולומר שהוא רוצה שהחשבון שלו – השיחות - לא יעבור את 20 השקלים מדי חודש.

מישאל וקנין: ברגע שזה מגיע לאותה תקרה, הטלפון מפסיק להוציא שיחות.

מישאל וקנין: הוא ממשיך לקבל את השיחות.

מישאל וקנין: בזק לא רוצה לעשות את זה.

מישאל וקנין: בזק רוצה שמשרד התקשורת יאפשר לה להציע חסימה לחברות הסלולר בלבד.

מישאל וקנין: כעבור שנה או שנתיים, צעד כזה יקטין מאוד את השימוש בטלפון הסלולרי, ויגדיל מאוד את השימוש בטלפון הקווי.

אמנון כהן: איך זה יגדיל?

אמנון כהן: הבן שלי יוצא לטיול, איך הטלפון הקווי יעזור לו? הוא צריך את הפלאפון.

מישאל וקנין: ברגע שטלפון סלולרי יהיה טלפון שאי אפשר לחייג אליו מהרבה מאוד קווים, האטרקטיביות של השימוש בו תלך ותקטן.

מישאל וקנין: זה ברור.

מישאל וקנין: תוכל להשיג פחות אנשים בטלפון הסלולרי.

אמנון כהן: מדובר כאן בדברים נקודתיים ומשפחתיים.

מישאל וקנין: ישבה כאן ועדה מקצועית, שישבו בה - - -

אמנון כהן: אני יכול להקים ועדה מקצועית אחרת, והמסקנות שלה יהיו שונות לגמרי.

אמנון כהן: תזה שונה לגמרי.

דוד טל: אתם בעד קיום מסלול של ועדות מקצועיות, כמו חברת Analysis, שקבעה שהקישוריות יירדו ל-19 אגורות?

מישאל וקנין: בהחלט, שישמעו אותנו.

מישאל וקנין: לכמה הקישוריות ירדו?

דוד טל: הם לא הגיעו ל-19 אגורות.

מישאל וקנין: מזה שנתיים וחצי, מאז פורסמו מסקנות הוועדה, בזק אומרת שהיא "עובדת על פיתוח השירות של בקרת אשראי".

אמנון כהן: אם משרד התקשורת ייתן לכם את האפשרות, אתם יכולים לבצע את השירות הזה של השארת מספר קווים וניתוק שאר הקווים מבחינה טכנית?

דודו מזרחי: אתה יכול לחסום שיחות לסלולר.

אמנון כהן: אני לא רוצה הכל.

אמנון כהן: אני רוצה להשאיר 5 מספרים בלבד.

דודו מזרחי: טכנית, אי אפשר לבצע את זה.

דוד טל: למה אתה לא יכול?

דוד טל: אם אתה יכול טכנית להשאיר את 100, 102 ואת 106 פתוחים, למה את השאר אתה לא יכול להשאיר פתוח?

דודו מזרחי: החסימות הן משאב מוגבל.

דודו מזרחי: גם היום יש לנו מגוון של חסימות, כך למשל חסימה לבינלאומי.

דודו מזרחי: עם זאת, אתה לא יכול לפתוח יעדים מסוימים בלבד לבינלאומי.

דודו מזרחי: אתה יכול לחסום את כל הבינלאומי או לפתוח את כל הבינלאומי.

דודו מזרחי: כך גם בסלולר.

דודו מזרחי: אנחנו נציע שירות שחוסם את כל השיחות לסלולר--

אמנון כהן: אני לא רוצה לחסום הכל.

דודו מזרחי: אין אפשרות טכנית.

אמנון כהן: אם כך, זאת לא בעיה של משרד התקשורת.

אמנון כהן: גם אם היום תצא הנחיה של משרד התקשורת, לפיה יש לאפשר בקשה של אזרח לחסימת מספר כזה או אחר, אתה לא יכול.

דודו מזרחי: אני יכול לתת לו אפשרות לחסום את הקו שלו לשיחות הסלולר.

דודו מזרחי: אני לא יכול לאפשר לו לחסום הכל מלבד מספרי טלפון מסוימים.

דודו מזרחי: טכנית אני לא יכול – הלוואי שהיינו יכולים.

דודו מזרחי: משאב החסימות הוא משאב מוגבל.

דודו מזרחי: במרכזיות יש "חסימה חכמה", שמאפשרת לפתוח מספר מסוים של קווים.

דודו מזרחי: אבל אי אפשר להרחיב אותה ולאפשר לכל לקוח לבחור את המספרים שיישארו פתוחים.

דודו מזרחי: אפשר לפתוח מספר יעדים לכל הלקוחות או לסגור אותם לכל הלקוחות.

דוד טל: לדבריך זה בלתי אפשרי מבחינה טכנית או שהעלות היא לא כדאית?

דודו מזרחי: למיטב ידיעתי, זה בלתי אפשרי כרגע מבחינה טכנית.

דודו מזרחי: מספרי החירום הם קבוצה זהה לכולם.

דודו מזרחי: כאן לכל לקוח יש מספר אחר אותו הוא רוצה לפתוח.

דודו מזרחי: לכן אתה צריך להגדיר ברמת המרכזת מספרים אחרים לכל לקוח.

דודו מזרחי: זה בעייתי.

אמנון כהן: הנקודה שציינת, מר וקנין, נכונה – יש להם אינטרס לחסום את כולם.

אמנון כהן: אבל אני לא רוצה לחסום את כולם.

אמנון כהן: אני רוצה לעזור למשפחה.

מישאל וקנין: הבקשה שלך היא שירות שכל חברות הסלולר מציעות.

מישאל וקנין: יכול לקוח של חברת סלולר לבקש חסימה של כל המספרים מלבד קווים מסויימים – של בזק או של סלולרי.

מישאל וקנין: החסימה היא פר מספר.

אריק רשף: אבל זה הבדל טכנולוגי בין שתי המערכות.

מישאל וקנין: אני מניח שהמערכת שלהם לא יכולה לתמוך בכך היום, לפי מה שהם אומרים.

דוד טל: אני לא איש טכני בתחום הזה, אבל זה לא נראה לי סביר.

דוד טל: ייתכן שהעלויות גדולות, אבל אני לא מכיר דבר שאי אפשר להרחיב אותו.

דוד טל: אני מציע שנבקש חוות דעת מקצועית של איש טכני בנושא הזה כדי לברר אם בזק מציג לנו כאן נתונים אמיתיים, או שמנסים להתיר מאתנו נתונים.

אמנון כהן: לכל דבר יש פתרון; הוא כנראה יקר.

אמנון כהן: אבל לא יכול להיות שאין פתרון טכנולוגי לכך בעידן שלנו.

אמנון כהן: תהיו מוכנים לממן טכנולוגיה כזאת אם נייבא אותה מחו"ל?

דודו מזרחי: אני מבקש להוסיף שני דברים: להזכירכם, לבזק יש חברת-בת בשם פלאפון.

דודו מזרחי: אין לנו אינטרס לפגוע בה או בחברות אחרות.

דודו מזרחי: אנחנו רוצים לתת מענה ללקוחות שלנו, ולאפשר להם שירותי חסימה.

דודו מזרחי: כרגע אנחנו יכולים לאפשר חסימה לסלולר בכלל או לא.

דודו מזרחי: תרצה הוועדה, בזק תבדוק את האפשרות לאפשר חסימה מתוחכמת יותר.

דודו מזרחי: אני לא יודע אם זה אפשרי ובמה זה כרוך.

דודו מזרחי: אבל אם מכאן תצא הנחיה שתתאפשר חסימה, אבל בכפוף לכך שיהיו מספר יעדים פתוחים, אפשר לבדוק את הפתרון הזה.

דודו מזרחי: זה לא משהו שאנחנו פוסלים.

אריק רשף: כבוד יושב ראש הוועדה, אבקש להביא לידיעת

אריק רשף: כם – על דעת מנכ"ל משרד התקשורת: כיוון שחלפו כמה שנים מאז הגשת דוח הוועדה, משרד התקשורת יבחן את המלצות אותו צוות מקצועי פעם נוספת בעת הקרובה, וניידע אתכם.

אמנון כהן: הבנתם את הבקשה שלנו – חסימת מספר קווים, אבל לא את כל הסלולר.

אמנון כהן: אני רוצה לאפשר למי שירצה לבקש ש-5 קווים בלבד יישארו פתוחים, והשאר ייחסם.

אריק רשף: הבנו את הבקשה, ונניח את הדברים על המדוכה פעם נוספת.

דוד טל: אבקש להעיר הערה: נראה לי מאוד לא סביר שמשרד ממשלתי מהרשות המבצעת מקים ועדה, שדורשת השקעה של זמן וחברים בה טובי האנשים, ואילו המלצות הוועדה לא מגיעות לידי ועדת הכלכלה גם כעבור שנתיים וחצי.

דוד טל: זה לא נראה לי סביר.

אריק רשף: ברגע שהנושא עלה, היה צריך להביא את הדוח בפני הוועדה.

אריק רשף: הדבר יתוקן.

ליאון פלג: פניתי לכבוד השרה דליה איציק בנוגע להפסקת השירות של בזקכרט.

ליאון פלג: זוהי אפשרות שהיתה ובוטלה אתמול.

ליאון פלג: יכולתי לחייג מהמשרד לכל מקום שבו רציתי בלא לחייב את חשבון הטלפון של העבודה.

דוד טל: זה זול יותר?

ליאון פלג: זה מעט יקר יותר, אבל זה במקום להתעמת עם מעבידים על טלפונים שעשית.

ליאון פלג: החלופה של השירות הזה הוא בזק בינלאומי.

ליאון פלג: אני שואל את בזק ואת משרד התקשורת מדוע בטלו את הבזקכרט?

ליאון פלג: הרי יש הרבה תלמידי ישיבות ואנשים אחרים שאין ברשותם טלפון זמין, והם רוצים להשתמש בטכניקה הזאת.

דודו מזרחי: מערכת הבזקכרט היא מערכת ישנה מאוד.

דודו מזרחי: היא הוקמה בשנת 1995-1996.

דודו מזרחי: בזק נאלצה לשדרג את כל מהדורות התוכנה שלה, וכתוצאה מכך המערכת הפסיקה לעבוד.

דודו מזרחי: יש חלופות אחרות שבזק מציעה היום: כרטיסי טלכרט ושירותי גוביינה.

ליאון פלג: אני רוצה להתקשר מהשכן למישהו בחו"ל.

דודו מזרחי: אתה יכול לעשות את זה בשיחת גוביינא.

ליאון פלג: אולי הוא לא רוצה?

דודו מזרחי: יש כרטיסי חיוג דומים של מפעילים אחרים בשוק.

ליאון פלג: האופציה השניה של הבזק הבינלאומי יקרה יותר.

ליאון פלג: שיחה עולה קרוב ל-40 אגורות בהשוואה ל-17 אגורות.

דודו מזרחי: המערכת הקיימת לא עובדת יותר.

אמנון כהן: זו השיטה - להחליף שירות בשירות חדש כדי להרוויח יותר.

ליאון פלג: קיבלתי מבזק תשובה לא עניינית.

ליאון פלג: התשובה נתקבלה ממר מאיר בן-בסט, מנהל תחום פיקוח השירות לצרכן: "שר התקשורת הקודם מר אולמרט אישר לחברה להפסיק את שירות בזקכרט בשל כך שהשירות התיישן מטעמים טכנולוגיים.

ליאון פלג: החלטתו אושררה על ידי שרת התקשורת הנוכחית גב' דליה איציק.

ליאון פלג: " פניתי אליו בענין נוסף, לגבי מדריך הטלפון, וזו תשובתו: "לענין מדריך הטלפונים של חברת בזק: חברת בזק מחוייבת לספק במדריכים הטלפוניים רק מידע לגבי מספרי הטלפון של מנוייה, וכל פרסום אחר במדריך נעשה על דעת החברה, ואין למשרדנו נגיעה בו.

ליאון פלג: " אם אתה זוכר, מדריך הטלפון כלל לפני כמה שנים מידע רב ומגוון, כגון תדרי רדיו ורשויות מקומיות.

ליאון פלג: המידע הזה לא קיים היום במדריך.

אמנון כהן: אבקש ממשרד התקשורת לקחת את הענין לתשומת לב ולטפל בו.

עידית צרנוביץ: - - - שרת התקשורת הוציאה מכתב למנכ"ל חברת בזק, שמציין כי היא איננה רשאית לאפסיק את השירות.

עידית צרנוביץ: אנחנו יודעים שחברת בזק נתקה את השירות אתמול, וכעת אנחנו שוקלים את צעדינו בענין הזה.

אמנון כהן: א

אמנון כהן: בקש כי תעדכנו את הוועדה בצעדים העתידיים שלכם.

אמנון כהן: אבקש לסכם את הדיון: הוועדה דורשת ממשרד התקשורת לבחון דרכים לחייב את בזק במציאת פתרון לחסימת התקשרות מהבית לטלפון או לפלאפון כזה או אחר, ולהשאיר מספר מסוים של קווים של סלולר או לסגור אותם.

אריק רשף: הוועדה מנחה את חברת בזק?

אמנון כהן: אני מעדיף לעבוד אתכם.

אמנון כהן: לפיכך, אנחנו דורשים ממשרד התקשורת לפנות לבזק ולעבוד מולה כדי לבחון את הנושא שהועלה כאן.

אמנון כהן: בנוסף, לבחון את הדוח שלך מחדש.

אמנון כהן: עם זאת, אנחנו רוצים לתחום את זה בזמן.

אמנון כהן: אני סבור שחודש ימים הוא פרק זמן סביר.

עידית צרנוביץ: חודש לא מספיק.

עידית צרנוביץ: אנחנו זקוקים למעט יותר זמן.

אריק רשף: אם רוצים לבצע בדיקה מחודשת, צריך לעדכן את הנתונים - - -

אמנון כהן: הנתונים מעניינים אותי פחות.

אמנון כהן: מעניין אותי יותר שבזק תכנס לתהליך של בדיקה ושל מציאת פתרון לחסימה, בדומה לזו שקיימת בחברות הסלולר.

אמנון כהן: אני לא מדבר על הבדיקות שלכם.

אמנון כהן: אני מדבר על בדיקה של בזק לגבי דברים טכניים.

אמנון כהן: את הדוח תבצעו בזמנכם החופשי.

אריק רשף: אנחנו ננסה לבצע את זה תוך חודש.

אריק רשף: נבקש מבזק להשתדל לעשות זאת תוך חודש.

ליאון פלג: אדוני היושב ראש, אני משתמש בטלפון בבית חולים, ומבחינה טכנית יש אפשרות לחסום מנוי בשלוחות מסוימות, ולתת לו חיוג מקוצר למספר יעדים בלבד.

קריאה: הבעיה היא בבתים פרטיים של לקוחות, ולא בארגונים דוגמת בתי חולים.

אמנון כהן: אם כן, סוכם שהוועדה תקבל עדכון תוך חודש.

אמנון כהן: אני מציע שתמנו איש טכני יותר, שיעמוד בקשר עם הוועדה כדי לנסות ולמצוא פתרונות.

אסף כהן: הערה קטנה: הבדיקה הטכנית לא מייתרת את הבדיקה העקרונית.

אסף כהן: גם אם מהבחינה הטכנית ניתן לפתוח מספרים בודדים, נותרת בעידה השאלה אם בזק יכולה לחסום את כל חברות הרט"ן מלבד 5 מספרים של בני משפחה.

אסף כהן: זוהי שאלה עקרונית, וכפי שאמר אריק רשף, בחלוף שלוש שנים מהמלצות הוועדה המשרד יבחון מחדש את הסוגיה העקרונית הזאת.

אמנון כהן: אנחנו מבקשים לקבל את שני הדוחות – את הדוח המוכן ואת הדוח שיוכן.

אמנון כהן: אבקש שתוך חודש ימים תבחנו כיצד אפשר יהיה לחסום באופן נקודתי שיחות.

אמנון כהן: תודה לכולכם, הישיבה נעולה.