ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 383, 2005-03-15 14:00

אמנון כהן: צהריים טובים אני פותח את הדיון בנושא פרק ט' – תקשורת – סעיפים 39,40 מתוך הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס"ה – 2004.

אמנון כהן: אני רוצה לציין שקיימנו מספר דיונים בנושא.

אמנון כהן: בשלב מסויים היו הסכמות בין משרד האוצר למשרד התקשורת.

אמנון כהן: לאחר מכן ההבנות האלה לא כובדו על ידי המשרדים.

אמנון כהן: הם אמרו שאין הבנות והיום שרת התקשורת בדעה שצריך למשוך את הצעת החוק הזאת מחוק ההסדרים.

אמנון כהן: אני חושב שזה בכלל לא צריך להיות בחוק ההסדרים.

אמנון כהן: אנו, כחברי כנסת, צריכים לשאוף שבשנה הבאה לא יהיה בכלל חוק ההסדרים.

אמנון כהן: כל חוק, חשוב ככל שיהיה, צריך לדון בו בזמן סביר, בדיונים בוועדה.

אמנון כהן: אני חושב שהממשלה יכולה להביא לכאן חקיקות ואנחנו נקדם אותן בברכה.

אמנון כהן: לפני שניכנס לתוכן ונגיע למקום שהפסקנו בו בדיון הקודם, לחבר הכנסת יש הצעה.

אמנון כהן: בבקשה.

1028: אדוני היושב-ראש, לאחר שהבאתי את הנושא לוועדת הכנסת, הוחלט שם שזה לא נושא חדש, ואני שמח על כך.

1028: הבאנו פשרה.

1028: אני רק חבר כנסת ולא עורך דין.

1028: משום מה, בתוך הפשרה שהבאנו לא קיבלתי תשובה שבכל זאת יגיע פיצוי הולם לאותן תחנות רדיו.

1028: אני לא מתעקש כרגע על הארכת הזכיון במספר שנים, אלא ביקשתי שיהיה רשום במפורש שהם יקבלו הארכת רשיון בתאום, לאחר אישור של שר התקשורת ושר האוצר.

1028: לפי הפשרה זה לא מתקבל בדרך הזאת.

1028: לכן, אדוני היושב-ראש, מכיוון שבדעתה של שרת התקשורת כרגע למשוך את החוק, יש לנו מספיק זמן להביא אותו - - -

אמנון כהן: אתה לא יכול לבקש למשוך, אתה לא שר האוצר בנתיים.

1028: אני מבקש להוציא את הסעיף הזה של התקשורת מחוק ההסדרים, ונדון עליו מייד לאחר קריאת החוק.

אמנון כהן: בתאום עם שר האוצר?

1028: בנתייים יש לי את שרת התקשורת, עדיין לא דיברתי עם שר האוצר.

אמנון כהן: אתה מתכוון לפצל את החקיקה.

1028: נכון.

1028: אני רוצה לומר לך אדוני היושב ראש, אנחנו בקואליציה עם שר התקשורת ושר האוצר.

1028: אני מאמין שהם יסתדרו, ומייד לאחר חוק ההסדרים אנחנו נביא את זה לביצוע.

1028: יש לנו זמן לדון וללטש את החוק הזה.

1028: לכן אני מבקש, אין צורך להקריא את החוק ולהצביע עליו.

1028: אני מבקש לפצל.

1028: תודה רבה.

אמנון כהן: יש החלטת ממשלה שעברה בממשלה ובמליאת הכנסת ובוועדת הכנסת וכרגע זה נמצא על שולחן ועדת הכלכלה ואנחנו דנים בה.

אמנון כהן: אנחנו לא נצביע על החוק.

אמנון כהן: זאת גם אחת הדרכים לתת לשרים להסתדר.

אמנון כהן: כיושב-ראש הוועדה אני חייב להכין את הצעת החוק להצבעות, כי ביום מסויים יגידו שיש קואליציה ורוצים להביא להצבעות.

אמנון כהן: כרגע היחיד שיכול למשוך את החוק זה שר האוצר.

אמנון כהן: יבוא ויגיד בתאום עם שרה כזאת או אחרת.

אמנון כהן: מצב דומה יש לי עם שר התשתיות הלאומיות שגם לו יש נושא של חשמל וגם הוא מבקש שלא לדון.

אמנון כהן: הסברתי לו את התהליך.

אמנון כהן: הוא קיבל את זה.

אמנון כהן: הוא קיים אתמול דיונים עם שר האוצר.

אמנון כהן: יהיו לו עוד דיונים, הם צריכים להסתדר ביניהם.

אמנון כהן: אני לא נכנס למשחקים ביניהם.

אמנון כהן: אני כוועדה מכין את החוק בהקראה להצבעות.

1028: אני מבקש לשאול את היועצת המשפטית של הוועדה: אם אני מבקש לפצל את החוק, האם אני יכול להביא את זה להצבעה?

אתי בנדלר: עקרונית ההחלטה היא החלטה של ועדה על פי יוזמתה ובאישורה של ועדת הכנסת.

אתי בנדלר: זה התהליך שנקבע בסעיף 122 בתקנון הכנסת.

אתי בנדלר: השאלה מתי להעמיד הבקשה לפצל להצבעה, היא ככל נושא אחר, והיא נתונה לסמכותו של יושב-ראש הוועדה.

אתי בנדלר: יכול יושב ראש הוועדה לומר שהוא יביא את ההצעה להצבעה במועד מאוחר יותר ובנתיים הוא רוצה להמשיך בדיונים על הצעת החוק.

אתי בנדלר: הוא יצטרך להביא את זה להצבעה, אם יש הצעה כזאת.

אמנון כהן: להשלמת דברי היועצת המשפטית: כפי שקבעתי, גם בתאום עם השרים, אני אעשה יום הצבעה מיוחד והם יגייסו את הרוב שלהם.

אמנון כהן: בהצבעה נעלה את ההצעה שלך.

1028: אני מבקש שיירשם בפרוטוקול שאני אבקש ביום ההצבעות שתעלה ההצעה שלי לפצל את החוק.

אמנון כהן: בסדר גמור.

אתי בנדלר: אני מבקשת לתקן, זה לא סעיף 122 לתקנון אלא סעיף 121 לתקנון.

אתי בנדלר: זה טעון החלטה של ועדה לחלק הצעת חוק והיא טעונה אישור לא של ועדת הכנסת אלא של המליאה.

אתי בנדלר: החלטה על חלוקת הצעת חוק, מה שנקרא פיצול, טעונה החלטה של הוועדה הרלוונטית, ועדת הכלכלה והמליאה.

אתי בנדלר: לא ועדת הכנסת אלא מליאת הכנסת.

אתי בנדלר: אני אסביר לך את הרציו: כשוועדה מכינה הצעת חוק לקריאה שניה ושלישית היא רשאית להכניס בו שינויים, והיא יכולה גם להחליט לא לכלול סעיפים מסויימים.

אתי בנדלר: מרגע שהיא הניחה הצעת חוק לקריאה שניה ושלישית, סיימה את הכנותיה.

אתי בנדלר: סעיפים שלא נכללו בנוסח שהכינה הוועדה, פשוט מתים והם לא נשארים יותר על סדר יומה.

אתי בנדלר: אם מחליטים לחלק, הכנסת צריכה לאשר את זה ואז רואים את הסעיפים שלא נכללו בנוסח שמונח לקריאה שניה ושלישית כאילו שעברו שוב קריאה ראשונה.

אתי בנדלר: לכן החלוקה טעונה אישור של המליאה, בניגוד לאיחוד הצעות חוק.

1028: או שעד אז יכול לבוא שר האוצר ולמשוך את החוק.

אתי בנדלר: משיכה זה משהו אחר.

אמנון כהן: לא צריך את שר האוצר.

אמנון כהן: נמצא כאן נציגו, אמיר לוי, מתי שהוא יגיד.

אתי בנדלר: חבר הכנסת בנלולו, משיכה זה אומר שלא נשאר דבר על שולחן הוועדה.

אתי בנדלר: אין את הצעת החוק הזאת יותר – זאת המשמעות של משיכה.

אתי בנדלר: כאילו הם חזרו בהם מהצעת החוק.

אמנון כהן: חבר הכנסת משה כחלון רצה להגיש הסתייגות.

אמנון כהן: בבקשה.

משה כחלון: אני מדבר על ביטול סעיף 72 א' שמדבר על הערים הגדולות.

משה כחלון: התחלנו את הדיון הזה בפעם הקודמת.

משה כחלון: אני מבקש לבטל את הסעיף הזה - סעיף 72 א(4).

אתי בנדלר: זה לא כלול כאן.

אתי בנדלר: אתה רוצה הצעה נוספת שלא כלולה בהצעת החוק.

לאה ורון: לא, הוא מבקש למחוק.

משה כחלון: היא כלולה בהצעת החוק.

אתי בנדלר: היא לא כלולה, אני אפנה אתכם למקום הנכון: בפסקה 13 בעמ' 402 להצעת החוק, מדובר על תיקון סעיף 72 א' רבא לחוק העיקרי, דהיינו לחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו.

אתי בנדלר: פסקת משנה א' מציעה לתקן את כותרת השוליים, פסקת משנה ב' שוב מתייחסת לאמור באותו סעיף קטן ומציעה מגבלות כולל סעיף קטן ג'.

אתי בנדלר: אין התייחסות לפסקה שאתה מציע לתקן בחוק העיקרי.

אתי בנדלר: אתה מציע עכשיו תיקון נוסף של סעיף 72 א' רבא.

משה כחלון: אני יודע למה היא אומרת הזאת.

משה כחלון: דיברנו על הערים הגדולות – לא יכולים להיות חיבורים בין הערים הגדולות.

אתי בנדלר: הנושא הועלה בדיון.

אתי בנדלר: אני מניחה שיהיה כאן

אתי בנדלר: מי שיוכל להציג את ההצעה הזאת ולהסביר את הרציו שלה.

אמנון כהן: מה אתה רוצה להציע?

משה כחלון: הם מאפשרים כל מיני התחברויות, שקבוצה אחת תוכל לרכוש אצל קבוצה שניה עד 24%, נכון?

נוגה רובינשטיין: הסעיף אומר שהממשלה מאפשרת לתחנות שונות להתאחד לבעל זכיון אחד.

נוגה רובינשטיין: הרציונל הוא שהן יוכלו להתחרות באופן משמעותי יותר עם תחנות ארציות קיימות.

נוגה רובינשטיין: הסעיף הזה אומר, שעל אף הוראות 72 א' רבתי - - -

משה כחלון: אני רק שואל למה שני מקומות קטנים או שלושה כן יכולים?

משה כחלון: ושניים גדולים לא יכולים?

אמיר לוי: הם יכולים.

אמיר לוי: אין בעיה לרדיו ירושלים להתאחד עם רדיו חיפה.

אמיר לוי: איחוד מלא יכולים, אין בעיה.

נוגה רובינשטיין: איחוד מלא אפשרי.

משה כחלון: ולמה לא איחוד חלקי?

נוגה רובינשטיין: הממשלה לא הציעה את זה והרציונל של ההצעה, כפי שהסבירו לנו משרד האוצר ומשרד התקשורת, זה שיקום בעל זכיון חדש, שלא יהיו כאן השקעות פיננסיות, השקעות שמחר אפשר לקום ולצאת, אלא שיהיה גוף אחד חזק שיוכל להתחרות בתחנות הרדיו הארציות.

נוגה רובינשטיין: זה היה הרציונל.

נוגה רובינשטיין: לכן יש אפשרות להתמזג מיזוג מלא.

נוגה רובינשטיין: הרעיון הוא שתהיה תחנה של בעל זכיון אחד שהוא יהיה חזק.

נוגה רובינשטיין: דרך אגב, זה מאפשר גם למישהו שנמצא בירושלים, ת"א או חיפה שיתאחד באופן מלא, על מנת שהם יהיו גוף חזק.

משה כחלון: למה באר-שבע והשרון והגליל פחות מאיימים?

אמיר לוי: הם לא פחות, הם גם יכולים להתאחד.

משה כחלון: אבל באיחוד חלקי הם כן יכולים.

נוגה רובינשטיין: הסברתי לך מה הרציונל של החלקי והמלא.

משה כחלון: אבל אין בזה הגיון.

נוגה רובינשטיין: הרציונל של החלקי מאפשר אחזקות פה אחזקות שם, כניסות פה וכניסות שם.

נוגה רובינשטיין: לא מדובר בהכרח בכניסה אסטרטגית, שותפות מלאה, זיכיון לכל דבר ועניין של הגופים בכל רחבי הארץ.

נוגה רובינשטיין: אנחנו דווקא אמרנו שאנחנו רוצים שיווצר גוף אחד חזק שיעמוד מול תחנות הרדיו הארציות הקיימות.

אילן ליבוביץ: אז גם לקנות היית צריכה לאשר רק מיזוג מלא ולא חלקי.

נוגה רובינשטיין: קודם כל הקטנות, במגבלות שקיימות, גם הן יכולות להתמזג.

משה כחלון: אבל חלקית.

משה כחלון: יצרתם אי שוויון בין תחנות קטנות בחיפה, ת"א וירושלים.

משה כחלון: אוהבים לגעת בשלושת הערים הללו, אבל באר-שבע לא פחות פעילה ויש לה תחנות לא פחות גדולות.

משה כחלון: אבל לא יכול להיות - - -

נוגה רובינשטיין: זאת חקיקה משנות התשעים.

משה כחלון: השאלה פשוטה: למה אי אפשר ליצור שויון לכל הערים בארץ.

נוגה רובינשטיין: זה לא רלוונטי לסעיף האיחוד.

נוגה רובינשטיין: אתם מערבבים פה שני נושאים שונים.

נוגה רובינשטיין: יש את שאלת ת"א, חיפה וירושלים – שזאת שאלה אחת.

נוגה רובינשטיין: יש את שאלת האיחוד – מלא או חלקי, וזאת שאלה שניה.

משה כחלון: זאת אותה שאלה.

משה כחלון: את מכילה מגבלות היום על ת"א ירושלים וחיפה שביניהן לא יהיה איחוד חלקי, רק מלא.

אמנון כהן: נציג האוצר בבקשה.

אמיר לוי: אני אסביר את הרציונל ולמה ניסחנו כפי שניסחנו: אם אתם זוכרים, אמרתי במצגת הראשונה שאנחנו רוצים בעצם לעשות שני מהלכים.

אמיר לוי: אחד, זה רדיו דיגיטלי כדי לצעוד קדימה ושהרדיו ישתווה לתחומים אחרים בתחום התקשורת וזה יכול להגדיל את ההיצע.

אמיר לוי: זה מהלך אחד והוא משמעותי.

אמיר לוי: מעבר לכך אמרנו שאנחנו רוצים, אגב המהלך הזה, לסייע לתחנות הרדיו האזוריות ולתת להן יכולת להתחרות בצורה טובה יותר מול תחנות הרדיו הארציות, כבר היום בלי לחכות לרדיו הדיגיטלי שברור לנו שמשך הזמן עד שנתחיל יקח מספר שנים.

אמיר לוי: עד שנפרסם מכרז, ועד שמישהו יקים תשתית, ועד שיקומו תחנות, ועד שכל הציבור יחליף את המקלטים שלו למקלטים דיגיטלים, אנחנו רוצים בשנים הקרובות לאפשר להם לפעל בפעילות ארצית.

אמיר לוי: לא רצינו לתת להם להחליש את התחרות בתוך אזור בין תחנה לתחנה.

אמיר לוי: אמרנו שאנחנו מוכנים להקריב את אותה תחרות ב אזור, ובלבד שהיא תהיה תחרות מול תחנות ארציות.

אמיר לוי: הצענו שאם תחנות ירצו להתמזג לתחנות ארציות – מיזוג מלא, יקימו תאגיד אחד ירושלים, חיפה ות"א, יוכלו גם בתאגיד הזה לפצל את השידורים.

אמיר לוי: אם יהיה תאגיד אחד אז אולי נפסיד משהו בתחרות.

אמיר לוי: נגיד בתוך ת"א יתמזגו 102 ו-100 ו-103 ויהיו במיזוג מלא ויעשו בסוף תחנה ארצית, הפסדנו משהו, אבל לפחות הרווחנו משהו מהתחרות הארצית.

אמיר לוי: לא רצינו להביא למצב שבסופו של דבר תחנות עושות מן מיזוג כזה שתחנה אחת מחזיקה בשיעורים חלקיים בתחנה אחרת ולהיפך, ובסופו של דבר הקטנו את התחרות ביניהן.

אמיר לוי: לכן אמרנו שאם תחנות רוצות ללכת למיזוג מלא אז שילכו למיזוג מלא וזה בסדר.

גלעד ארדן: אמיר, יש לי שאלה בסיסית להבנת הנושא: וועדת הכלכלה אושרו בשנה האחרונה שני חוקים: אחד - חוק שנתן הקלות לערוץ 10, והשני - חוק שלאחרונה אושר בקשר לגלי צה"ל.

גלעד ארדן: בעצם שני החוקים האלה נועדו לאפשר את הישרדותם גם של גלי צה"ל וגם של ערוץ 10, כאשר בעצם בעצם המחוקק הטיל כל מיני מגבלות על אנשים שקיבלו זכיון.

גלעד ארדן: זה נועד בעצם לאפשר להם לשרוד בגלל שוק הפרסום שירד בשנים האחרונות.

גלעד ארדן: השאלה שלי: היום אתם מדברים על תוספת של 25 תחנת רדיו דיגיטליות, שגם הן יכולות למכור פרסום.

גלעד ארדן: האם משרד האוצר עשה סקר או בדיקה כלכלית איך זה ישפיע?

גלעד ארדן: אני בעד תחרות, אבל אם נוסיף תחנות ואחר כך יתמוטטו חלק מהתחנות הקיימות, השאלה מה הועלנו?

גלעד ארדן: הוספנו בצד אחד תחנות וביד השניה הם יבואו לפה ויבקשו הקלות נוספות.

גלעד ארדן: השאלה אם יש עבודה כלכלית כלשהי שאתה יכול לספר לנו עליה?

אמיר לוי: לפני שבועיים הנחנו על שולחן הוועדה - - -

אמנון כהן: חבר הכנסת כחלון, בדיונים הקודמים עלו מספר דברים וביקשתי מהיועצים המשפטיים ומאנשים שנוגעים בדבר לשבת ולנסח דברים שיגיעו להחלטות ביניהם.

אמנון כהן: הבנתי שזה לא התבצע והם לא הגיעו להבנות.

אמנון כהן: לקחתי על עצמי לשבת עם גופים באופן לא פורמלי, לא בוועדה, לבוא לנוסחת פשרה בנושא כזה או אחר.

אמנון כהן: הנושא שהעלת חשוב, ןאני אזמן גם אותך.

אמנון כהן: נמצא את הדרך לפתור את הבעיה שהעלית.

אמנון כהן: אם לא נגיע לפשרה תעלה את זה כהסתייגות.

אמנון כהן: אני אנסה להגיע לפשרות בכל תחום ותחום.

משה כחלון: לצורך הפרוטוקול אני מגיש הסתייגות ומבקש לבטל את סעיף 72 א(4).

אתי בנדלר: רשמתי לפני.

אתי בנדלר: ההסתייגות תיכלל.

משה כחלון: אני מודה ליושב-ראש על ההתחשבות.

נוגה רובינשטיין: אני טוענת שזה נושא חדש, ננסה להגיע לפשרה עד סוף הדיון.

אתי בנדלר: אני מציעה שתגידי שאת טוענת שזה נושא חדש ותשקלי אם לרדת מהטענה הזאת עד סוף הדיון.

משה כחלון: אם את טוענת נושא חדש, יש לי תשובה גם לזה.

נוגה רובינשטיין: זה לא כאן המקום לנושא חדש.

נוגה רובינשטיין: אני שומרת לעצמי את הזכות.

אמנון כהן: אני מבקש תשובה לחבר כנסת ארדן ואנחנו נמשיך.

1028: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית, מה שכבר עבר בוועדת הכנסת, מדוע זה לא נכנס כאן?

אמנון כהן: זה פה.

אמנון כהן: בדיון הקודם הקראנו את זה.

אמנון כהן: הם עדיין לא מסכימים לזה.

אמנון כהן: גם אתה לא מסכים.

אמנון כהן: לכן בנתיים זה פתוח, אם כי זה כבר הוכנס לפרוטוקול.

אמנון כהן: אנחנו נראה איך נתקדם.

אתי בנדלר: בישיבה הקודמת ביקשתי הבהרה לגבי הנוסח על איזה בעלי זכיונות מדובר, והכל רשום אצלי.

אמיר לוי: חבר כנסת ארדן, נעשתה עבודה מאוד מקיפה על ידי כל גורמי הממשלה שמעורבים בהסדרת תחום הרדיו.

אמיר לוי: הנחנו אותה על שולחן הוועדה, נשמח לתת אותה שוב וגם לשבת איתך ולהסביר לך.

אמיר לוי: באופן ספציפי לשאלתך על ההשפעה על שוק הפרסום, אתה יכול לראות את זה בעמ' 18 באותה חוברת.

אמיר לוי: אני אתן לך גם עותק מהחוברת.

לאה ורון: זה הועבר לכל חברי ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: נמשיך ל- 72ז(א).

אלדר דוכן: "72ז(א): העניקה המועצה רישיון לשידורי רדיו, יפיץ בעל זכיון להפעלת תחנת שידור את שידוריו של בעל הרישיון כאמור, באמצעות תחנת השידור שלו; העניק השר מספר זכויונות להפעלת תחנת שידור, יורה השר בדבר בעל הזכיון להפעלת תחנת שידור אשר יפיץ את שידורי הרדיו של כל בעל רישיון לשידורי רדיו.

אלדר דוכן: (ב) בעל הפצת שידורי רדיו כאמור בסעיף קטן (א) ישלם בעל הרישיון לשידורי רדיו לבעל הזכיון להפעלת תחנת שידור, תשלום כמפורט להלן: (1) נקבע בתנאי המכרזש לבחירת בעל הזכיון כאמור לפי הוראות סעיף 72ד(ב) סכום לתשלום בעד הפצת שידורי הרדיו באמצעותו – תשלום בסכום שנקבע כאמור;"

אמנון כהן: מה זה 72ד(ב)?

אלדר דוכן: 72ד(ב) זה סעיף שמורה על ועדת מכרזים שתורה למתן זכיון להפעלת התשתית שעל גביה ישודרו התכנים.

אמנון כהן: בסדר, תמשיך.

אלדר דוכן: "(2) לא נקבע תשלום כאמור בפסקה (1), רשאי בעל הזכיון להפעלת תחנת שידור לדרוש מבעל רישיון לשידורי רדיו תשלום סביר, ובאין הסכמה ביניהם לענין גובה התשלום – תשלום בסכום שיורה השר, לאחר התייעצות עם המועצה, על פי עלות השימוש לפי שיטת חישוב כפי שיורה, בתוספת רווח סביר".

אמנון כהן: הערות לסעיף 172ז (א) ו-(ב) - אין.

אמנון כהן: ממשיכים הלאה.

אלדר דוכן: "72ח – הקמת תחנת שידור על ידי הרשות.

אלדר דוכן: על אף הוראות סעיף 72 ד', רשאי השר, בהסכמת שר האוצר, להורות כי הרשות תתכנן, תקים ותפעיל, בעצמה או באמצעות אחר, תחנת שידור להפצת שידורי רדיו של בעל רישיון לשידורי רדיו של בעל רשיון לשידורי רדיו".

אליעזר זנדברג: אפשר להסביר?

אליעזר זנדברג: כי זה בעצם נותן סמכויות לעשות פעולות.

אלדר דוכן: בישיבות הקודמות דיברנו על כך שבשידורי הרדיו הדיגיטלים תהיה הפרדה בין תשתית לבין התוכן.

אלדר דוכן: אמרנו שבעל זכיון להפעלת התשתית ייבחר במכרז.

אלדר דוכן: הסעיף הזה אומר, שלאו דווקא בדרך של מכרז.

אלדר דוכן: אם השרים יראו שאין אף מתמודד שניגש למכרז הזה, ואף אחד לא רוצה להקים את התשתית, הם יוכלו להסמיך את הרשות לעשות זאת.

אלדר דוכן: אז זה לא יהיה גורם פרטי, אלא בהעדר גורם פרטי, גם הרשות השניה תוכל להיות מפעילת התשתית.

אמיר לוי: זה כמו בערוץ 2.

אליעזר כהן: זה כתוב בפירוש: "תקים ותפעיל בעצמה או באמצעות אחר".

גלעד ארדן: מה דרוש כדי להקים, איזה תשתית?

אמיר לוי: בין 15 ל-20 משדרים בפריסה ארצית.

אליעזר כהן: מה יהיה עם הממסרים?

אמנון כהן: אני רוצה לחדד את הנקודה הזאת.

אמנון כהן: אני מדברים על כך שרשאי שר, בהסכמת שר האוצר, להורות כי הרשות תתכנן, תקים ותפעיל.

אמנון כהן: הרגולטור בעצמו יתכנן ויקים?

אלדר דוכן: רק את התשתית.

אמיר לוי: כמו שקורה בערוץ 2, זה רק התשתית.

אלדר דוכן: אני מסביר שוב, הכוונה שלנו שהכל יהיה פרטי.

אלדר דוכן: הכוונה של החוק שהרשות לא תהיה מעורבת בזה.

אלדר דוכן: אלא שהכל יתוכנן - - -

אמנון כהן: אז תמחוק את הרשות.

אמנון כהן: לא יכול להיות שגם יתכנן, גם יפקח, גם יכין תוכן.

אמיר לוי: אני רוצה לתת דוגמא משוק אחר.

אמיר לוי: כבר היום הרשות בעניין שידורי הטלוויזיה היא זו שתיכננה הקימה ומתפעלת את מערך ההפצה של ערוץ 2 ושל ערוץ 10.

אמיר לוי: אין לנו כוונה כזאת.

אמיר לוי: הכוונה שיהיה זכיין פרטי שיעשה את זה כדי שלא יקרה מצב שהרגלטור יהיה זה שיעשה.

אמיר לוי: יש ועדת מכרזים והחקיקה מסדירה שזה יהיה זכיין פרטי.

אמיר לוי: ממה אנו חוששים?

אמיר לוי: חבר הכנסת זנדברג נתן פה דוגמה של הגז הטבעי: רצינו שיהיה זכיין פרטי שיוליך את הגז הטבעי בישראל.

אמיר לוי: פירסמנו מכרז, אף אחד לא ניגש.

אמיר לוי: אז האופציה היא או שלמדינת ישראל לא יהיה גז טבעי, או שנקים חברה ממשלתית שתעשה את זה.

אמיר לוי: כמובן שהקמנו חברה ממשלית, וזה היה בלית רירה אחרי שהמכרז נכשל.

אמיר לוי: פה אנחנו מאמינים ומקווים - - -

אמנון כהן: אז בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: אם לא נעשה עליכם פיקוח פרלמנטרי, לאיפה תגיעו?

אליעזר זנדברג: מה לגבי ההפרטה?

אליעזר זנדברג: אם המדינה תאלץ להקים זה יהיה בבעלות הרשות, נכון?

אליעזר זנדברג: אני לא רואה שום סיבה לתת להם עוד עסקים לנהל.

אליעזר זנדברג: אנחנו לא רוצים את זה.

אליעזר זנדברג: אנחנו רוצים את זה כברירת מחדל.

אליעזר זנדברג: אז אני שואל האם לא כדאי שזה יצא למכרז כל חמש שנים וועדת הכלכלה תאריך את זה.

אליעזר זנדברג: כבר לקבוע את מסלול ההפרטה.

אליעזר זנדברג: זה אחד הלקחים, לדעתי, גם לנתיבי גז.

אמיר לוי: נניח שפרסמנו מכרז לתשתית, נכשלנו במכרז ובלית ברירה הרשות הלכה והקימה.

אמיר לוי: ואז מה?

אליעזר זנדברג: נגיד שיש לך עסק חי אחרי שנה שכבר מייצר את כל הפעילות שלשמו הוקם, ולקבוע שאחרי חמש שנים מוכרים, אלא אם כן, באישור ועדת הכלכלה דוחים את המועד.

אליעזר זנדברג: אני רוצה להביא את מודל פקיד האוצר שרוצה להחזיק אצלו כמה שיותר סמכויות.

אליעזר זנדברג: יגיד שהוא לא רוצה למכור ומעכשיו זה שלו.

אליעזר זנדברג: הקמנו חוץ מהרשות הראשונה, רשות שניה שמתפעלת.

אליעזר זנדברג: אני לא בטוח שאנחנו רוצים את זה, אז בוא נגדיר עכשיו וזה גם דירקטיבה לכל מי שפועל שם.

אליעזר זנדברג: זה לקח שגם בנתיבי גז היה צריך להילמד, לקבוע תוך חמש שנים למכור.

אתי בנדלר: אפשר להציע את הנוסח הבא: "על אף הוראות סעיף 72ד' רשאי השר, בהסכמת שר האוצר או באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להורות כי הרשות תתכנן ותקים בעצמה, או באמצעות אחר, ותפעיל אותה במשך תקופה שיקבע".

אתי בנדלר: זאת אומרת שמראש נגביל את התקופה.

דני נישליס: אפשר לכתוב בהסכמת שר האוצר ובאישור הסכמת ועדת הכלכלה אשר יכול שייתנו בתנאים.

לאה ורון: חבר הכנסת זנדברג הציע כבר להגביל את התקופה.

אתי בנדלר: אי אפשר להגביל מראש.

אתי בנדלר: בעת מתן ההוראה הוא יורה.

אלדר דוכן: מכיוון שיש אישור של שר האוצר ועכשיו גם את אישור הוועדה, ממילא לא יהיה אפשר לעשות אף צעד מבלי שהדבר יהיה מקובל על חברי הוועדה.

אלדר דוכן: מצד שני, אם אנחנו מגבילים מראש, יתכן מצב שבו, למשל, ועדת המכרזים שתוקם או מי שייעץ לשר האוצר, כמו החשב הכללי או אגף הבי.

אלדר דוכן: או.

אלדר דוכן: טי, שאנחנו פה ננעל אותו מראש.

אלדר דוכן: למשל, יכול להיות שהם יחליטו שבגלל עלויות ההפעלה, עלויות ההון, עדיף להפעיל את זה דווקא באמצעות הרשות.

אלדר דוכן: זה לדעתי לא סביר, אבל המומחים יגידו שעוד לא בדקו.

אליעזר זנדברג: אז תבוא לפה ותשכנע אותנו.

אתי בנדלר: אני לא הצעתי להגביל.

אתי בנדלר: הצעתי שהשר יגביל, כשהוא יתן את ההוראה לאחר שאגף הבי.

אתי בנדלר: או.

אתי בנדלר: טי שלכם יבדוק.

אמיר לוי: בסדר.

אמנון כהן: התיקון הזה מקובל.

אמנון כהן: 72 ח' יש למישהו הערה?

ליאור חריש: אנחנו חושבים שיש כאן טעות.

ליאור חריש: אני מפנה ל-72 ג' סעיף קטן ב'.

אמנון כהן: זה מסומן אצלי וצריך לעבור להבנות לכן אין מה לדון בו כרגע.

אמנון כהן: ממשיכים ל- 72 ט'.

אלדר דוכן: "72ט' – שידורים משותפים של בעלי זכיונות לשידורי רדיו אזוריים: בלי לגרוע מהוראות חוק הההגבלים העסקיים, התשמ"ח – 1988 (בפרק זה – חוק ההגבלים העסקיים), רשאים בעלי זכיון לשידורי רדיו אזוריים להפיק ולשדר שידורים משותפים, בהתאם לכללים שתקבע המועצה לעניין זה לרבות לעניין זמן השידורים כאמור".

אלדר דוכן: "72י' – איחוד בעלי זכיונות לשידורי רדיו אזוריים: בלי לגרוע מהוראות חוק ההגבלים העסקיים, רשאים בעלי זכיון לשידורי רדיו אזוריים, בהסכמת השר ובאישור המועצה, על אף הוראות סעיף 72א, להתאגד לתאגיד אחד שיבוא במקומם ויהיה בעל זכיון לשידורי רדיו בכל אזור מאזורי השידור של כל אחד מבעלי הזכיון שהתאחדו.

אלדר דוכן: ";

אליעזר זנדברג: האם זה לא גובר, כפי שחבר-הכנסת כחלון דיבר קודם, על האפשרות של רכישה חלקית?

אלדר דוכן: לא.

אלדר דוכן: חבר הכנסת כחלון אמר ש-72י' מותנה באיחוד מלא ואם אני רוצה לקנות רק 82%?

אליעזר זנדברג: לפי מה שהוא הסביר בד' יש אפשרות גם לרכישה חלקית, נכון.

אליעזר זנדברג: "על אף הוראות…" וכו', יש פה הנחיה שהיא גוברת.

אלדר דוכן: שם יש מגבלת אחזקות עד 24%.

אלדר דוכן: פה הוא אומר שזה לא הגיוני: 100% אתם מאפשרים.

אלדר דוכן: אבל אני לא רוצה להיות ב-100%, אני רוצה להיות ב-80%.

אלדר דוכן: אז למה ב-100% אתם מאפשרים לי וב-80% לא?

אליעזר זנדברג: את זה הבנתי, אני מדבר על משהו אחר.

אליעזר זנדברג: אני חושב שסעיף 72ד'(4) קובע עיקרון.

אליעזר זנדברג: בא סעיף 72י' ובעצם קובע שהוא גובר על כל הנחיה אחרת במקום אחר.

אליעזר זנדברג: שאלתי היא, האם ההנחיה ב- 72 י' לא אומרת שיש כאן אפשרות לרכוש או רק באופן חלקי או מלא, אבל זה בסתירה לקודם, שלא מונח בפנינו לתיקון?

אליעזר זנדברג: כי שם את קובעת נורמה מסויימת ושם את קובעת נורמה שגוברת עליה והיא כלל אחד.

אליעזר זנדברג: שם יש שתי אופציות שונות.

נוגה רובינשטיין: נשמעה עמדתו של חבר-הכנסת כחלון.

נוגה רובינשטיין: עו"ד דוכן הסביר את הרציו באשר לאיחוד המלא והאיחוד החלקי.

נוגה רובינשטיין: אבל מכיוון שהרציונל המקורי של משרד האוצר היה, שתהיה תחנה בעלת זכיון אחד שתהיה חזקה.

נוגה רובינשטיין: אמרנו שלצורך הרציונל הספציפי הזה, ובגלל ההצדקות הרחבות שיש לזה, יש מקום להתגבר גם על סעיף 72 ב(ד).

נוגה רובינשטיין: לכן זה לא סותר אלא זה מתגבר, לאור התנאים הספציפים שנמצאים בסעיף 72 י'.

אליעזר זנדברג: לא התייעצתי עם חבר-הכנסת כחלון, ואולי אני אציע את זה באופן אישי על מנת שלא להפריע לו.

אליעזר זנדברג: יכול להיות שאת ההסתייגות שלו למחיקה של 72ד(4) אפשר להכניס כאן כחלק מההסתייגות של 72י'.

אליעזר זנדברג: זה לפחות שומט את הקרקע מהטענה של נושא חדש, כי זה נמצא כאן בתיקון הזה.

אליעזר זנדברג: זה מה שאני מבקש לעשות.

נוגה רובינשטיין: מה אתה מבקש?

נוגה רובינשטיין: כחלון הציע למחוק את המגבלה על ת"א ירושלים וחיפה.

אליעזר זנדברג: לא, עזבי את הערים.

אליעזר זנדברג: הוא אמר שהוא רוצה שיהיה דין אחד - - -

נוגה רובינשטיין: אבל זה מה שהוא הציע.

אליעזר זנדברג: בסדר, עכשיו אני מדבר עלי.

אליעזר זנדברג: אני רוצה שיהיה אותו כלל לכולם.

אליעזר זנדברג: או שכל אחד יכול לקנות גם חלקית או שאף אחד לא יכול לקנות.

אליעזר זנדברג: זאת ההצעה שלי.

אליעזר זנדברג: עכשיו אני מבקש לשבץ אותה ולהקל על משרד האוצר ומשרד התקשורת.

אליעזר זנדברג: אני לא רוצה להריץ אותם לועדת הכנסת לנושא חדש.

אמנון כהן: מה עמדת משרד התקשורת?

אליעזר זנדברג: אמיר, כל הדברים עוברים את כל האישורים של כל הרגולטורים.

אליעזר זנדברג: הטענה של התחרות - - -

יזהר טל: זה יצטרך להיבדק, אנחנו לא יכולים כרגע להביע עמדה.

אמנון כהן: זה לא סותר את הנושא של חבר הכנסת כחלון, שמשרד המשפטים יטענו שזה נושא חדש.

אמנון כהן: הפשרה הזאת מקובלת על משרד התקשורת ועליכם?

נוגה רובינשטיין: היא סותרת גם את הרציונל של משרד האוצר מלכתחילה.

נוגה רובינשטיין: אם משרד האוצר רוצה לחזור מהרציונלים שהוא הציע בהצעת החוק הוא יכול, אבל אני חושבת שזה גם יכול לפגוע בתחרות בין התחנות השונות.

נוגה רובינשטיין: מכיוון שמה שיקרה שתהיינה בעלויות צולבות.

נוגה רובינשטיין: אפשר להשאיר את הסעיף הזה ולמחוק את הסעיף שאומר "על אף הוראות סעיף 72א''.

נוגה רובינשטיין: שיהיה אפשרות לאיחוד אבל שמגבלות סעיף 72 א' יחולו.

נוגה רובינשטיין: אחרת מה שיקרה זה שלא תהיה שום מגבלה של בעלויות צולבות, וכל המגבלות האחרות שבסעיף 72 ב', וכל התחרות שמשרד האוצר כל כך ניסה לפאר במהלך השנים, בין תחנות הרדיו האזוריות, תישמט.

נוגה רובינשטיין: למה?

נוגה רובינשטיין: מכיוון שהם כולם יוכלו להתאחד עם כולם.

אליעזר זנדברג: בהנחה שהטענות האלה לגיטימיות ויעמדו בבג"צ, שאנחנו רוצים לעודד תחרות ואנחנו רוצים למנוע רכישה שפוגעת בתחרות - 72י' אומר שכל דבר שיעשה טעון הסכמת השר ואישור המועצה.

אליעזר זנדברג: יושבים שני גורמים שאני מאוד מחבב ומעריך, אני חושב שלפחות שבשלב הזה, מעוניינים בעידוד התחרות.

אליעזר זנדברג: יחשבו אותם גורמים או אחד מהם, שרכישה מסויימת היא בסתירה לרצון לעודד תחרות – לא יאשר.

נוגה רובינשטיין: אבל יש אפשרויות כאלה כבר כיום.

אליעזר זנדברג: את עשית את האבחנה בין הגדולים לקטנים.

אליעזר זנדברג: עצם זה שאתה שומע אבחנה בין הערים הגדולות לקטנות, בעיני זה לא נתפס.

אליעזר זנדברג: אני רוצה לעקוף אותו ולבטל אותו כמו כחלון, אבל להכניס אותו ב- 72י' ולמנוע טענת נושא חדש.

נוגה רובינשטיין: אלה שני נושאים שונים.

אליעזר זנדברג: דבר נוסף, מכל הדוגמאות שהבאת חסרה לי הדוגמה של חברות הכבלים בישראל.

אליעזר זנדברג: גם שם סיפרו לנו על התחרויות ועל ההצלחה.

אמיר לוי: מעולם לא היתה תחרות בין חברות הכבלים.

אמיר לוי: התחרות התחילה רק עם יס.

אליעזר זנדברג: אבל זה לא מה שהאוצר סיפר אז.

לאה ורון: צודק חבר הכנסת זנדברג, מה שהוצג לוועדה זה שיהיו אזורי זיכיון - - -

אמיר לוי: אני רוצה לענות לך בשאלה: יש היום 14 תחנות רדיו.

אמיר לוי: בוא נגיד שבכל תחנה מחזיק בן אדם אחד.

אמיר לוי: יש 14 אנשם שמחזיקים.

אמיר לוי: אם הסעיף עובר כמו שאתה מציע, נניח שהמועצה אישרה, כל בן אדם מחזיק ב- 7.2 בכל 13 התחנות האחרות.

אמיר לוי: לדעתך זה מצב רצוי?

אליעזר זנדברג: זאת אפילו לא אופציה.

אמיר לוי: אני שואל האם לדעתך החקיקה צריכה לאפשר כזה דבר?

אליעזר זנדברג: אני לא חושב שזה מצב ריאלי.

אליעזר זנדברג: יש הרבה מצבים שנראים לך לכאורה כמצבים מוקצנים ואסור לך אף פעם להחליט על כלל על פי המצבים המוקצנים והלא סבירים.

אליעזר זנדברג: כי זה לא יקרה.

אליעזר זנדברג: יכולה להיות סיטואציה שיהיו שיהיו תמלילים אחרים שאתה לא רוצה אותם.

אליעזר זנדברג: אבל אני מאוד סומך על כך, וזה התפקיד שלנו ככנסת, שמצד אחד אנחנו לא נקבע מגבלות שתתבררנה כבלתי סבירות בעוד זמן ומצד שני ניתן את המשחק לרשות ולשר התקשורת ולכנסת, כולם יהיו במשחק הזה ולא יתנו למה שאתה אומר עכשיו, אם הוא לא טוב, לקרות.

אליעזר זנדברג: אבל הסיטואציה שאתה אומר "אלה כן ואלה לא", לא נראה, לא נתפס.

אליעזר זנדברג: זה גם לא הגיוני.

אליעזר זנדברג: זה מנוגד לרוח שלכם בכל דבר אחר שלא רוצה חלוקות טריטוריאליות.

נוגה רובינשטיין: אתם הוועדה לא נמצאים פה.

אליעזר זנדברג: אנחנו סומכים עליכם שתדעו לעשות את המלאכה נאמנה ושאלה שמתנגדים לכל מה שתחליטו ילכו לבג"ץ.

אמנון כהן: אני מסמן את הסעיף שהעלת ואת מה שהעלה ח"כ כחלון - הדברים האלה צריכים להתברר.

דורון אבני: בהמשך למה שנאמר ע"י חבר הכנסת זנדברג, כדי לחזק את שיקול הדעת של השרה ושל מועצת הרשות השניה, אני מבקש להוסיף בסייפה של 72י': "לעניין זה יפעלו השר והמועצה בהתחשב בין היתר בשיקולים האמורים 72א'.

דורון אבני: סעיף 72א' הוא הסעיף שבין היתר מונה שיקולים של קיום שירותי רדיו אזוריים בכל רחבי הארץ, בהתחשב בין היתר באפשרות להקצות תדרים, תנאי התפשטות הגלים, שיקולים כלכליים, מגוון סוגי השידורים ואופיים".

דורון אבני: אני אסביר את הרציונל: בדרך הזאת מובהר, בין היתר, שאנחנו כן מתבקשים להתייחס למשל לשיקול של פריפריה.

דורון אבני: יש היום תחנות שמשרתות את הפריפריה, תחנות מרכזיות שם.

דורון אבני: אנחנו חושבים שאסור שמיזוג כזה יגרום לפגיעה אנושה בכל הפריפריאליות של התחנות, מה שהיה הבסיס לעצם הקמתן.

דורון אבני: לכן אנחנו חושבים שאם יתווסף המשפט הזה, זה יסייע לנו וגם לשרה בענין שידורי הרדיו.

אמנון כהן: ובאישור ועדת הכלכלה, זה יסייע עוד יותר.

דורון אבני: לעניין אישור ועדת הכלכלה, נכון להיום מבחינת חוק הרשות השניה בעניינים של מיזוגים, ועדת הכלכלה, נכון לעכשיו לא מתערבת.

דורון אבני: הנושא של המיזוגים נשקל על ידי הממונה על הגבלים עסקיים, על ידי מועצת הרשות השניה, על ידי השרה, היכן שהדבר נדרש.

דורון אבני: אלה שיקולים מורכבים שיש בהם עניין גם של תכנים.

נוגה רובינשטיין: אני מציעה למחוק את המילים "על אף הוראות סעיף 72 א".

אמנון כהן: הסעיף הזה ייסגר אחרי שנדבר עם האנשים הנוגעים בדבר.

אמנון כהן: לגבי מה שהעלו ח"כ כחלון, ח"כ זנדברג והרדיו האזורי, נשב איתם ונמצא את הנוסחה המתאימה.

אלדר דוכן: אנחנו כן מעוניינים שלא תהיה אפשרות לשתי תחנות אזוריות מאותו אזור להתאגד לתאגיד.

אלדר דוכן: לזה אני חושב שאתם לא מתנגדים וצריך להוסיף את זה.

אלדר דוכן: ב-72 י' אנחנו מציעים - - -

אתי בנדלר: "ובלבד שהם אינם משדרים באותו אזור".

אלדר דוכן: אנחנו מתנגדים למה שהציע היועץ המשפטי של הרשות השניה.

אלדר דוכן: אנחנו חושבים שיש מספיק שיקול דעת.

אלדר דוכן: יש פה גם רשות להגבלים עסקיים, גם כל השרים.

אלדר דוכן: זה מיותר לחלוטין.

דורון אבני: אני רוצה להבהיר את עצמי.

דורון אבני: לא הוספתי עוד גורם.

אלדר דוכן: אבל צימצמת את שיקול הדעת.

דורון אבני: איך צימצמתי?

דורון אבני: כתבתי: "בהתחשב בין היתר".

דורון אבני: איך זה מצמצם.

דורון אבני: במקום שנגיע אחר-כך לבג"ץ, נצטרך להסביר את שיקול הדעת שלנו, שאני שם אותו פה על השולחן.

דורון אבני: למשל, אם אפשר שכל תחנות הרדיו האזורי במבנה משפטי מסויים יתמזגו לתאגיד אחד.

דורון אבני: דבר כזה, אני כבר אומר, אנחנו לא נאשר אותו, כי יש חשיבות לפריפריה אחרת אין טעם ברדיו אזורי.

דורון אבני: לכן כל מה שאמרתי, שלעניין שיקול הדעת, נתחשב בין היתר בסעיף שכבר היום קיים בחוק הרשות השניה ומפנה לרציונלים האלה של פריפריה, גיוון השידורים וכן הלאה.

אלדר דוכן: העניין הוא שהסעיף הזה נחקק בשעה שהיתה כוונה ברורה שיהיו שידורים אזוריים.

אלדר דוכן: עכשיו אנחנו מעוניינים להקל עליהם ואם יש צורך לאפשר להם את האיחוד.

אלדר דוכן: אם אתה חושב שהשיקולים שלך לא יעמדו בבג"ץ, אדרבא, אז בג"ץ יפסול אותם.

דורון אבני: לא אמרתי שהם לא יעמדו בבג"ץ.

אמנון כהן: נמשיך הלאה.

אלדר דוכן: "פסקה (15): בסעיף 73, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: (ב) בעל זכיון להפעלת תחנת שידור יקים, יקיים ויפעיל את תחנת השידור על חשבונו.

אלדר דוכן: (ג) בעל רישיון לשידורי רדיו יקים, יקיים ויפעל את האולפן על חשבונו.

אלדר דוכן: ";

אמנון כהן: הערות לסעיף 15?

אמנון כהן: - אין.

אלדר דוכן: סעיף 73 מתייחס למי שקיים היום ולא מתייחס לגורמים הנוספים שיבואו בעקבות התיקון: "פסקה (16): אחרי סעיף 73 יבוא: 73א.

אלדר דוכן: בעל רישיון לשידורי רדיו רשאי לממן את שידוריו באמצעות תשלומים שיגבה ממנוייו, באמצעות תשדירי פרסומת שיכלול במסגרת שידוריו תמורת תשלום בשיעור שיקבע, או באמצעות שילוב של שניהם.

אלדר דוכן: ";

אתי בנדלר: האם יהיה פיקוח על התשלומים האלה?

אלדר דוכן: לא.

אמיר לוי: גם היום אין פיקוח.

אלדר דוכן: כשהכבלים נכנסו הם היו מונופול בכל אזור, לכן היה גם מקום לפיקוח.

אלדר דוכן: פה יש תחרות, זאת כל הכוונה.

אמיר לוי: גם היום אין פיקוח על המכירה והפרסום שהתחנות מוכרות.

נוגה רובינשטיין: אנחנו מדברים רק על המינויים.

נוגה רובינשטיין: אנחנו לא חושבים שיש מקום.

דורון אבני: הסעיף הזה מאפשר בעצם לכל תחנה חדשה שתקום, כבעלת רשיון דיגיטלי, לממן את שידוריה בין באמצעות פרסומות ובין באמצעות דמי מנוי.

דורון אבני: אנחנו חושבים שמכיוון שיש צפי לנהירה של הרבה תחנות ושוק הפרסום הוא מצומצם, אנחנו רוצים שתינתן סמכות למועצה, באישור הוועדה, לקבוע שרשיונות מסויימים ימומנו באמצעות פרסומות ורשיונות אחרים ימומנו באמצעות דמי מנוי בלבד ורשיונות אחרים אולי בתמהיל של השניים.

דורון אבני: בדרך הזאת יתאפשר למשל לתחנות שמלכתחילה הם קהלי יעד של תחנות רדיו למנויים, קהילות מסויימות וכן הלאה.

דורון אבני: הקהילות האלה יבואו אלינו ויגידו אנחנו רוצים רשיון למנויים בלבד.

דורון אבני: אנחנו נראה שהשוק רווי בתחנות עם פרסומת.

דורון אבני: כך זה נותן לנו אפשרות לשלוט ולכוון את השוק במובן הזה, לפחות בשנים הראשונות שלו - - -

אליעזר זנדברג: מה אכפת לך?

אמיר לוי: תן להם להחליט.

דורון אבני: תסתכל על הכבלים ועל הלוויין: שם חסמת את האפשרות של פרסומות וכיוונת אותם אך ורק לדמי מנוי כי ידעת שערוץ 2 וערוץ 10 לא יוכלו להתקיים אם תיתן להם גם פרסומות.

דורון אבני: אז נתת את הסמכות לרגולטור, במקרה הזה, הכנסת, לנווט.

דני נישליס: אתה איבדת את הפרסומות לשידורים של תחנות מחו"ל שהלוויין הוא רק פלטפורמה שלהם.

דורון אבני: מדברים על פרסומות לקהל הישראלי.

דורון אבני: אותו רציונל שעמד מאחורי אי פתיחת הכבלים לפרסום, יכול להיות קיים כאן לעניין השליטה בשוק.

דורון אבני: לתת 20 רשיונות מעורבים, 10 רשיונות רק לדמי מנוי וכו'.

אליעזר זנדברג: זה לא בפנינו כרגע.

דורון אבני: זה בדיוק זה.

דורון אבני: 73 א' רבא בעצם אומר שכל בעל רשיון שיקום יחליט על דעת עצמו איך הוא רוצה לממן את שידוריו.

דורון אבני: בין אם פרסום ובין אם דמי מנוי.

אליעזר זנדברג: לדעתי ההליך הנכון הוא שתבוא בדברים עם הממשלה, תנסח הצעת חוק ותביא אותה.

אליעזר זנדברג: עם כל הכבוד, חברי הכנסת עושים עכשיו מקצה שיפורים לחוק לא טוב שקוראים לו חוק ההסדרים.

אליעזר זנדברג: אדוני היושב ראש, אנחנו זקוקים להגנתך.

אליעזר זנדברג: אם באים עכשיו כל מיני גופים שצריכים לעשות את כל ההליך הרגיל במסגרת עבודת ממשלה, ינסו לבוא ולתקן כאן, איפה יהיה מקומנו שלנו?

אמיר לוי: זה עבר אישור ממשלה, זה גם תואם עם הרשות השניה.

אליעזר זנדברג: יש הערות שעלו אחרי שזה תואם והוא מעיר אותן.

אליעזר זנדברג: לדעתנו אין מקום לקבל וזה בסדר.

אמנון כהן: אני חייב את המקצועיות שלכם.

אמנון כהן: ואני צריך את עמדת משרד התקשורת על מנת להחליט מה טוב ומה לא טוב, מבחינה מקצועית שלכם.

לאה ורון: מבחינת דרכי המימון, החלוקה של המינויים, פרסומות.

זהר טל: לצערי אין לנו מנדט להציג פה את עמדת מרשתנו ועמדת המשרד.

זהר טל: נוכל לקחת את זה חזרה ולבדוק במשרד.

אליעזר זנדברג: אדוני היושב-ראש, זאת לא סיבה לדחות את כל הפרק הזה בחוק.

אמנון כהן: קחו בחשבון שהנושא הזה יעלה, בסופו של דבר, להצבעה בלי הערותיכם המקצועיות.

אמנון כהן: הוועדה צריכה לקבל החלטות ויתכן שמבחינה מקצועית יש לכם הערות מאוד מקצועיות ואולי גם קריטיות.

אמנון כהן: אתם מכשילים את אנשי הוועדה מפני שאנחנו לא אנשי מקצוע בתחום הזה.

אמנון כהן: בסופו של דבר אני אעלה את זה להצבעות על-פי רוח הדברים שסוכמו בוועדה.

אמנון כהן: אני אשב עם הגופים הנוגעים בדבר בעניין ההסתייגויות וגם שם אני צריך את העזרה שלכם.

אמנון כהן: אבל, חד משמעית, אני לא אפתח את הסעיפים מחדש ואביא אותם להצבעה.

אמנון כהן: השרה תוכל לגייס את הרוב שלה ותוציא את זה מחוק ההסדרים.

אמנון כהן: אם היא לא תצליח, אתם תצטרכו מבחינה מקצועית להתמודד עם מה שבישלתם פה, וזאת תהיה בעיה שלכם.

אמנון כהן: אני חושב שאתם מכשילים את הוועדה מלקבל החלטות נכונות.

אמנון כהן: לתשומת לבכם.

אמנון כהן: אם אתם עדיין עומדים בעמדתכם, אני אעביר את זה הלאה ליושב-ראש הכנסת.

אמנון כהן: הוא יעשה חרם על משרד התקשורת.

אמנון כהן: כל החוקים שתביאו למליאת הכנסת לא יידונו, בגלל שאתם מחרימים את ועדת הכנסת, אז אתם תקבלו במליאה בומברנג.

אמנון כהן: התנהלות

אמנון כהן: כם היום לא תעבור לסדר היום.

אמנון כהן: אני חייב להיות אחראי והגון כלפי חבריי כאן.

אמנון כהן: יש לי אחריות אישית שלי לסיים את החוק הזה ולהכין אותו להצבעה.

אמנון כהן: ולכן עד ההצבעה אתם תצטרכו להגיב, כי בהצבעה אני לא ארשה לפתוח שום סעיף.

אמנון כהן: הכל יעבור על פי מה שסיכמנו פה בוועדה.

אתי בנדלר: היושב-ראש לא מאשים את עובדי המשרד.

אתי בנדלר: מדובר בעובדי משרד מעולים ומקצועיים, ודווקא בגלל זה הוא צמא לקבל את הערותיהם.

יזהר טל: אני בהחלט ער לדבריך.

יזהר טל: גם לדעתי זה מצב לא רצוי.

יזהר טל: אבל אנחנו במצב שאין לנו מנדט להציג בפני הוועדה את עמדת המשרד ועמדת מרשתנו, שרת התקשורת, אלא במובן זה שעמדת השרה היא שהחוק צריך לצאת מחוק ההסדרים.

יזהר טל: אנחנו מעוניינים לסייע לשתף פעולה עם הוועדה אבל אנחנו לא יכולים להציג עמדה של משרד, כשהעמדה הזאת לא קיימת, כשלא קיבלנו אישור להביא אותה בפניכם.

אמנון כהן: אני מדבר על עמדה מקצועית.

אמנון כהן: אני מכבד את העמדה הפוליטית של השרה, זה התפקיד שלה.

אמנון כהן: לגיטימי שתילחם על עמדותיה, אבל בנתיים אני דן בזה ואנחנו צריכים מבחינה מקצועית את התייחסותכם.

דוד בן בסט: בכל הישיבות שהיו לנו עם האוצר וגם בישיבה ברשותך בוועדת הכלכלה, הועלו מספר נושאים שלגבי חלקם היו הסכמות ולגבי חלק מהם היו הסכמות חלקיות.

דוד בן בסט: אני לא רואה נושא אחד שהיו בו הסכמות, ושהן נכנסו.

דוד בן בסט: זאת אומרת, יש מצב שבו אנחנו דיברנו עם האוצר, חלק מהנושאים הועברו לוועדה.

דוד בן בסט: אתה אמרת את דבריך, כמו שאר חברי הכנסת, דבר מהדברים האלו לא הובא.

דוד בן בסט: ממשיכים כאילו אנחנו לא קיימים.

אמנון כהן: אמרתי שבדיונים קודמים עברנו על החוקים.

אמנון כהן: אצלי מסומן על מה מתוכם היו אי הסכמות.

אמנון כהן: אז סיכמתי את הדיון הקודם שאנשי מקצוע יועצים משפטיים ישבו וינסחו פשרה מסויימת שזה יהיה על דעתכם.

אמנון כהן: קיבלתי דיווח שלא הגעתם לפשרות.

דוד בן בסט: זה לא מדוייק.

אמנון כהן: אולי אתה חשבת שיש פשרות, אבל זה לא התקבל על דעת המשרדים.

אלדר דוכן: זה המצב.

אמנון כהן: אין הסכמות, ולכן אמרתי, שלאחר ההקראה, כל הדברים שהסכמנו עליהם בלי הערות ממשיכים הלאה ועל כל הדברים שמסומנים אצלי או שיסומנו היום בדיון, נשב לאחר מכן.

אמנון כהן: מה שקשור לרדיו האזורי אני אשב איתך.

אמנון כהן: מה שקשור לכחלון אני אשב איתו.

אמנון כהן: המטרה היא לבוא לפשרה.

אמנון כהן: אם זה לא יבוא בפשרה זה יבוא בהסתייגות.

אמנון כהן: אני חייב להכין את החוק להצבעות.

אמנון כהן: מבחינת מה שהיה קודם, לא הגעתם להסכמות, לכן אני אשב איתכם ונראה איך אפשר למצוא נוסחה שתרצה את כולם.

דוד בן בסט: מקובלי עלי מה שאתה אומר ואני מעריך את דבריך.

דוד בן בסט: אבל אני רוצה לומר שהיו דברים שלגביהם הובאו הסכמות.

דוד בן בסט: היו דברים שלגביהם כן היו הסכמות ולא מופיע כאן.

אתי בנדלר: האוצר מכחיש את זה, כדאי שהדברים יירשמו.

בן בסט: תאמיני לי, שכשנשב עם האוצר הם יסכימו איתי שחלק מהדברים היה מוסכם עליהם.

אלדר דוכן: שכחת שלפשרה יש שני צדדים.

אלדר דוכן: אם אתם מוכנים לקבל את הפשרות - - -

אמנון כהן: כרגע אני לא דן בנושא הזה.

מיכל אבן חן: אני מייצגת גוף עסקי מעוניין.

מיכל אבן חן: כל הגורמים שדנו סביב הנושא הזה ברור להם שיהיה קשה לערוצים הללו להתרומם בשלב ראשון, בין היתר מפני שזה מחייב השקעה במכשור חדש וכדומה.

אמנון כהן: מה מפריע לך בסעיף זה?

מיכל אבן חן: מפריעה לי ההצעה שהועלתה שהרשות השניה תקבע - - -

אמנון כהן: ההצעה לא התקבלה.

אלדר דוכן: "סעיף (17): במקום סעיף 76 יבוא: שידורי חדשות – בעל זכיון לשידורי רדיו ובעל רישיון לשידורי רדיו – יעבירו שידורי חדשות המשודרים לציבור בישראל לפי כל חוק, והניתנים לקליטה מהאוויר, כפי שתורה להם המועצה; (2) רשאים להפיק ולשדר שידורי חדשות ותכניות בעניני היום, בהתאם לכללים שתקבע המועצה; המועצה רשאית להתנות שידורים כאמור בהקמת תאגיד נפרד, לשם הפקדתם בהתאם לכללים שתקבע.

אלדר דוכן: ";

אמנון כהן: הערות לסעיף הזה?

אליעזר זנדברג: מה זה תאגיד נפרד?

אלדר דוכן: כמו חברת החדשות.

אליעזר זנדברג: איך זה עולה בקנה אחד עם חדשות מקומיות?

אליעזר זנדברג: תסבירו לי כדי שנהיה רגועים.

אליעזר זנדברג: הלא חלק מהבעיות בהקמת חברה אחת זה שהיא משדרת חדשות ארציות.

אליעזר זנדברג: אם אתה רוצה לעודד חדשות מקומיות, ושמעתי שזה חלק מהמדיניות שלכם.

אליעזר זנדברג: ואתה עושה חברת חדשות אחת, היא לעולם לא תמכור לך את החדשות של פרדסיה אלא רק את ת"א, אז מה עושים?

אלדר דוכן: למועצה יש שיקול דעת.

אלדר דוכן: היא לא חייבת להתנות את זה בהקמת תאגיד נפרד.

אלדר דוכן: היא יכולה לשקול את השיקולים שאתה כרגע מעלה בין שיקוליה.

אלדר דוכן: חלק מהשיקולים זה שבארצי יהיה ככה ובמקומי יהיה ככה.

אליעזר זנדברג: פה הבעיה היא של תוכן.

אליעזר זנדברג: ישנן עלויות גבוהות בהבאת התוכן המקומי.

אליעזר זנדברג: למה הוא פחד שאתה תחייב אותם בכבלים לעשות חדשות מקומיות?

אליעזר זנדברג: כי העלויות הכבדות שלו זה הפקה של החדשות המקומיות, שהוא טוען שלא מאזינים ולא מקשיבים.

נוגה רובינשטיין: ושזה יפחית את האינטרס להביא תחנה.

אליעזר זנדברג: בוודאי.

אליעזר זנדברג: יש אינטרס להביא את החדשות איפה שהכתב שלך יהיה.

אליעזר זנדברג: את לא תחזיקי כתב בכל אזור ואזור שיש בו זכיון.

אליעזר זנדברג: לכן, לבטח אי אפשר להשאיר את זה כך.

אמנון כהן: מה אתה מציע?

אליעזר זנדברג: אני הייתי מבטל את סעיף 2 "רשאית להתנות שידורים כאמור בהקמת תאגיד נפרד, לשם הפקתם".

אליעזר זנדברג: אבל אני אומר, שגם אם נשאיר את זה, חייבים שוועדת הכלכלה תדע מה קורה.

אליעזר זנדברג: אם יחליטו לעשות את זה, אנחנו מייצגים ציבור.

אליעזר זנדברג: אדוני היושב ראש הוא נציג של הפריפריה.

אליעזר זנדברג: לא יכול להיות שפה יקחו את כל החדשות של הפריפריה, ישימו רק את החדשות של ת"א וזה יעבור בשתיקה אצלך.

אליעזר זנדברג: יכולה להיות פה מכשלה.

אליעזר זנדברג: או שתהיה ביקורת פרלמנטרית שתמנע את זה ובלי אישור של ועדת הכלכלה זה לא יקרה.

אליעזר זנדברג: אני סומך על חברי הכנסת לדורותיהם שמייצגים פריפריה וידעו לשמור על זה, או לשמוע נימוקים הגיוניים, מדוע חייבים לעשות את זה.

נוגה רובינשטיין: אני רוצה להתייחס לגופם של הדברים: דווקא הסייפה של תאגיד נפרד אמור לאפשר למועצה לקבוע כללים שימנעו ניגודי אינטרסים.

נוגה רובינשטיין: הסייפה חשובה מאוד וזה המודל שעובד גם במקומות אחרים שבהם יש שידורים מסחריים.

נוגה רובינשטיין: לגבי אישור הוועדה, זאת שוב שאלה של התערבות בתוכן.

אמנון כהן: לא איכפת לי התוכן, אני לא רוצה שיווצר מצב שמחר בדימונה, אופקים וכו' לא יהיו חדשות מקומיות.

דורון אבני: בדיוק בשביל זה ישנה מועצה ציבורית, עם 15 חברים שמייצגים את הציבור על כל גווניו, הם אלה שקובעים את הכללים.

דורון אבני: המועצה לפחות עד עכשיו הוכיחה שהיא מגינה על הפריפריה בכל ההיבטים שקשורים לכך.

דורון אבני: אין סיבה להפקיע את הסמכות הזאת מהמועצה.

אמנון כהן: אבל אם אתה גם מתכנן, גם מקים, גם מפעיל - -

דורון אבני: מקים מתכנן מקים זה עניין טכני לחלוטין.

אמנון כהן: גם יהיה לך שיקול כלכלי, לא רק ציבורי.

אליעזר זנדברג: בשבוע שעבר היה דיון בוועדת המדע, על סגירת תוכניתו של טל ברמן, חדשות המדע.

אליעזר זנדברג: הכבלים אמרו שהם צריכים לעשות איקס הפקות מקור והם החליטו להוריד את התוכנית כי המועצה קבעה להם את הכללים.

אליעזר זנדברג: כשאנחנו חברי הכנסת נזעקנו בועדת המדע כי חשבנו שכל תוכנית שעוסקת במדע ברמה הפופולרית זה חשוב, אמרו לנו: "מצטערים, המועצה כבר קבעה את כלליה".

אליעזר זנדברג: אם הכללים האלה היו באים אלי לאישור בוועדה, והייתי יודע שמה שאני הולך לאשר יסגור תוכנית מדע, לא הייתי מאשר את הכללים.

אליעזר זנדברג: אז עדיף לי להיות מעורב בשלב שבו מקבלים את ההחלטה ולא לקיים פה דיון על התוצאות של ההחלטה.

אליעזר זנדברג: לכן אני לא רואה כל כך פסול שזה יעבור גם פה.

דורון אבני: חשוב להבהיר שאנחנו לא משנים את הסטטוס קוו שקיים היום בחוק.

דורון אבני: זה מה שקיים היום בחוק, מבצעים התאמות שלא משנות במהות את החוק.

אליעזר זנדברג: זאת ברירת המחדל שלך.

עידו מור: אני מבקש מנציג האוצר להבהיר לגבי סעיף 76 (1): חדשות הנקלטות מהאוויר זה רק גלי צה"ל וקול ישראל.

עידו מור: אני רוצה לדעת אם זאת היתה הכוונה.

עידו מור: אנחנו היום משדרים חדשות של ערוץ 10 שאינן נקלטות מהאוויר.

אמיר לוי: לא.

אמיר לוי: רק לפי חוק.

דוד בן בסט: בתקופה שזה היה רלוונטי, אז לא היה ערוץ 10 ולכן דובר שזה יהיה מהאוויר.

דוד בן בסט: אבל כשנכנס ערוץ 10 שלא משדר מהאוויר, זה עיוות את משמעות החוק.

דוד בן בסט: אז צריך להוציא את זה שזה נקלט מהאוויר.

אמיר לוי: אין ויכוח על זה.

אמיר לוי: איך אתם מציעים לתקן את זה?

דורון אבני: צריך שהתיקון יחול גם על בעלי הרשיון, על אותם 30 נוספים בעלי רדיו אזורי.

דורון אבני: הדבר היחיד שאני חושב שצריך להיות כתוב פה, שיהיה כתוב במקום "כפי שתורה להם המועצה", "אם תורה להם המועצה ובאופן שתורה".

אלדר דוכן: אנחנו מסכימים.

אמיר לוי: מה הבעיה לשים "חדשות כלשהם שמשודרים על פי כל דין"?

אמיר לוי: ואז זה ערוץ 10 ערוץ 1.

דורון אבני: בסדר גמור.

אתי בנדלר: מה ההצעה הסופית?

אמיר לוי: למחוק את "לפי כל דין" ולכתוב "אם תורה להם המועצה ובאופן שתורה", במקום "כפי שתורה".

אמנון כהן: בסדר, זה לגבי פסקה 1.

אמנון כהן: לגבי פסקה 2 - - -

אתי בנדלר: חבר הכנסת זנדברג, רציתי להציע לך, אם זה נראה לך, שבסוף פסקה 2 יבוא הנוסח הבא: "רשאים להפיק ולשדר שידורי חדשות ותכניות בעניני היום, בהתאם לכללים שתקבע המועצה; המועצה רשאית להתנות שידורים כאמור בהקמת תאגיד נפרד, לשם הפקתם בהתאם לכללים שתקבע, ובלבד שיובטח המשך שידורי חדשות ותכניות בענייני היום הנוגעים לאזורים".

אתי בנדלר: זה פותר לך?

דני נישליס: לי זה לא פותר.

דני נישליס: החיוב בהקמת תאגיד אומר שאם בעל זכיון לשידור, שרוצה להקים מערכת חדשות עצמאית שלי שכרוכה בהשקעה גדולה, הרשות השניה לא תיתן לו והיא תחייב אותו להקים תאגיד עם שאר בעלי זכריונות שאולי הם לא רוצים.

דני נישליס: מה שיצא בסופו של דבר שלא תהיה מערכת חדשות עצמאית חדשה, גם אם אתה עוד מוכן להשקיע את הכספים וליזום אותה כפרט ולא במסגרת תאגיד נפרד.

אתי בנדלר: נכון.

אמיר לוי: אבל אין פה חובה להקים, אין פה חובה לתאגידים.

אלדר דוכן: הוא צודק בהערה.

אתי בנדלר: זה צריך להיות "לבקשתם של בעלי הזכיון או בעלי הרשיון", זאת אומרת, אי אפשר לכפות עליהם אם הם לא מבקשים.

אמיר לוי: לא, הוא מעיר את ההערה הבאה: הוא אומר שנניח בעל זכיון לשידורי רדיו רוצה שיהיה לו חדשות עצמאיות ולא להעביר את ערוץ 10, לצורך העניין.

אמיר לוי: הוא רוצה להעביר לבד כי הוא לא מתאגד עם אחרים.

נוגה רובינטשיין: שיקים חברה 100%.

נוגה רובינטשיין: מה הבעיה להקים תאגיד?

אלדר דוכן: בכזה מקרה אתה לא רוצה שיכריחו אותך לשדר את החדשות של ערוץ 10 אם אתה משדר בעצמך.

דני נישליס: אני לא רוצה שיכריחו אותי לשדר את החדשות שלי בשאר הערוצים, אם אני באתי וביקשתי רשיון לשידורי תחנת חדשות 24 שעות ביממה.

אמיר לוי: מאיפה החשש שלך?

דני נישליס: החשש הוא שאם תבוא המועצה תבוא ותגיד: "אתה רוצה ערוץ חדשות?

דני נישליס: בהתניה שכל אלה שקיבלו זיכיון".

אליעזר זנדברג: זה לא יהיה, כי ברגע שיצרת משהו זה קניין רוחני שלך.

אליעזר זנדברג: אתה יכול למכור את זה אם אתה רוצה.

אמיר לוי: גם היום המועצה לא רשאית לחייב אותך להעביר תכנית מסויימת.

אליעזר כהן: אני רוצה לשאול שאלת תם.

אליעזר כהן: באתי לכאן רק בשביל דבר אחד - הארכת זכיונות שידורי הרדיו האזוריים.

אליעזר כהן: זה הלך פה לאיבוד באיזשהו מקום?

אליעזר כהן: מתי נדון בדיון הזה?

אמנון כהן: אם היית נוכח מתחילת הדיון היית יודע על מה מדברים פה.

אמנון כהן: לא שמעת מה אמר יושב-ראש הוועדה, איך הוא פותר את העניין ולכן אתה סתם מתפרץ.

אמנון כהן: חבר-הכנסת זנדברג, נכניס את התוספת?

אתי בלנדר: את התוספת שאני הצעתי?

אלדר דוכן: הבנתי מהתוספת שהציעה עורכת דין בנדלר שהמועצה תהיה בעצם חייבת להתנות את האישור שלה להפקת חדשות בתנאי שתינתן התייחסות לשידורי חדשות אזוריים.

אלדר דוכן: זה פוגע בבעלי הרשיונות הדיגיטלים החדשים שהם ארציים שהם לא מעוניינים.

אמיר לוי: הכוונה היתה רק לאזוריים.

אמנון כהן: נמשיך.

אלדר דוכן: "פסקה (18): ב סעיף 76א – בכותרת השוליים, במקום "שאינם אזוריים" יבוא "משותפים"; סעיף קטן (א) – בטל;" הוא בטל כי הכנסנו אותו בסעיף הקודם – זה טכני.

אלדר דוכן: בסעיף קטן (ב) – בפסקה (1), אחרי "בעלי זכיונות לשידורי רדיו" יבוא "או בעלי רישיונות לשידורי רדיו", והמילים "שאינם קשורים לאזורי זכיונותיהם ולתושביהם בלבד, ולהעברתם לשידור באמצעות בעלי זכיונות לשידורי רדיו" – יימחקו; בפסקה (2), אחרי "בעלי זכיון לשידורי רדיו" יבוא "או בעלי רישיון לשידורי רדיו"; בפסקה (3), אחרי "לבעל זכיון לשידורי רדיו" יבוא "או לבעל רישיון לשידורי רדיו"; בפסקה (4), אחרי "בעל זכיון לשידורי רדיו" יבוא "או בעל רישיון לשידורי רדיו"; בפסקה (5), אחרי "בעלי הזכיונות לשידורי רדיו" יבוא "או בעלי הרישיונות לשידורי רדיו"; בסעיף קטן (ב1), המילים "שאינן קשורות לאזור ולתושביו בלבד" – יימחקו, ובכל מקום, אחרי "בעלי זכיון לשידורי רדיו" יבוא "או בעלי רישיון לשידורי רדיו"; בסעיף קטן (ג), אחרי "לבעל זכיון לשידורי רדיו" יבוא "או לבעל רישיון לשידורי רדיו"; במקום סעיף קטן 8 (ד) יבוא: (ד) המועצה רשאית לקבוע כללים לביצוע סעיף זה, לרבות כללים בדבר שידור תשדירי פרסומת, איסור שידור של תשדירי פרסומת, דרכי מימון השידורים, ולגבי בעל זכיון לשידורי רדיו אזוריים – גם בדבר מתן ביטוי נאות לנושאים הקשורים לאזור ולתושביו.

אלדר דוכן: "; (19) בסעיף 90 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "זכיון" יבוא "או רישיון; (ב) בסעיף קטן (ב) במקום "מאת הרשות" יבוא "או רישיון לפי חוק זה"; בסעיף 90א, בכל מקום, אחרי "זכיון" יבוא "או רישיון לשידורי רדיו";

אליעזר זנדברג: מה ההבדל עם הרישיון?

אליעזר זנדברג: הרי בסעיף שכתוב היום כתוב "זכיון מאת הרשות", נכון?

אליעזר זנדברג: מה גיליתם?

אליעזר זנדברג: אנשים שיש להם זכיון ועוד לא קיבלו - - -

אמנון כהן: רגע, תמשיך לקרוא עד הסוף, עד סעיף 40.

אלדר דוכן: "(21) בסעיף 96 – בכותרת השוליים, אחרי "בזכיון" יבוא "או ברישיון"; בסעיף קטן (א), אחרי "בעל זכיון" יבוא "או בעל זכיון להפעלת תחנת שידור", אחרי "בזכיון" יבוא "לשידורים, ברישיון לשידורי רדיו או בזכיון להפעלת תחנת שידור"; בסעיף קטן (ב), אחרי "לפי סעיף קטן (א) יבוא "על בעל זכיון"; בסעיף 99 – בכותרת השוליים, אחרי "זכיון" יבוא "או דמי רישיון"; אחרי "דמי זכיון" יבוא "או דמי רישיון" ואחרי "הזכיונות" יבוא "או הרישיונות"; בסעיף 101 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "בדמי הזכיון" יבוא "ובדמי הרישיון"; (ב) אחרי "דמי הזכיון" יבוא "ודמי הרישיון"; (24) אחרי סעיף 102 א יבוא: החלת פקודת המסים (גביה) 102ב.

אלדר דוכן: דמי הזכיון, דמי הרישיון והתמלוגים לפי חוק זה ייגבו על פי פקודת המיסים (גביה), כאילו היו מס כמשמעותו באותה פקודה".

אלדר דוכן: ;

אליעזר זנדברג: מה זה אומר?

אמנון כהן: תמשיך לקרוא.

אלדר דוכן: "בסעיף 108(א), אחרי "ותנאי הזכיון" יבוא "או תנאי הרישיון לשידורי רדיו"; בסעיף 109(א), אחרי "זכיונות" יבוא "או רישיונות לשידורי רדיו".

אמנון כהן: תקרא את סעיף 40.

אלדר דוכן: "על אף הוראות סעיף 8(א) לחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן – 1990 (בסעיף זה – חוק הרשות השניה), המועצה כהגדרתה בחוק האמור, אשר כיהנה ביום י"א בטבת התשס"ד (23 בדצמבר 2003), תמשיך לכהן עד יום ל' בכסלו התשס"ד (31 בדצמבר 2005) (בסעיף זה – המועד ה קובע), ומי שמונה להיות חבר המועצה אחרי יום י"א בטבת התשס"ה (23 בדצמבר 2003) ימשיך לכהן כחבר המועצה, בכפוף להוראת סעיף 10 לחוק הרשות השניה, עד המועד הקובע.

אלדר דוכן: "

אליעזר זנדברג: 102 אומר שאם עד היום כנראה היו כאלה שלא שילמו דמי זכיון או דמי רשיון, והמדינה לא ידעה איך לגבות אותם.

אליעזר זנדברג: עכשיו הולכים איתם במסלול הקשה.

אליעזר זנדברג: לצורך העניין, בסדר, קיבלת זכיון – תשלם את הכסף, וזה בסדר.

אליעזר זנדברג: אבל אני יותר חרד לעניין של התמלוגים.

אליעזר זנדברג: תמלוגים זה דבר שמחשבים אותו.

אליעזר זנדברג: זה יכול להיות שנוי במחלוקת.

אליעזר זנדברג: יוצר פה מצב שאם יש פקיד באוצר שיש לו בעיה והוא יגיד זה 7 במקום 1, אתה תתווכח איתו.

אליעזר זנדברג: על פי פקודות המיסים, הסמכויות מאוד דרקוניות, אני לא מבין למה צריך לתת את הזכות הזאת לאוצר ולמדינה.

דוד בן בסט: אני חושב שזה אחד הדברים הכי חמורים שנאמרו פה.

דוד בן בסט: אולי אנשים לא מבינים את המשמעות של זה.

דוד בן בסט: חבר הכנסת זנדברג הציג את זה כל כך נכון.

דוד בן בסט: זה מאור חמור.

דוד בן בסט: זה לתת לפקיד, בכיר ככל שיהיה, את האפשרות, בגלל איזושהי אי הבנה להוציא את הסמכות הזאת ממועצת הרשות השניה ולהעביר אותה לפקיד בכיר ככל שיהיה באוצר, שמחר יכול לרדת לחשבונותי האישיים ולהגיד לא שילמת את זה, עכשיו תשלם את זה דרך בית המשפט או בצורה כזאת .

ליאור חריש: רציתי לחזק את דבריו של בן-בסט: זה לא דרך בית המשפט, זה אפילו בלי צורך לפנות לבית המשפט.

ליאור חריש: זאת אפשרות להטיל עיקולים ולרדת לחשבונות בנק, בלי צורך בכלל לפנות לבית משפט על פי הוראה של פקיד.

אמנון כהן: לעוד מישהו יש הערות?

אתי בנדלר: אני רוצה לשאול: בזכרוני, בחלק אחר של פרק התקשורת שהובא לדיון בוועדת כספים-כלכלה, בחלק שדן בניידות מספרים, היתה גם שם הצעה לתקן את חוק התקשורת ולהוסיף בו סעיף מקביל.

אתי בנדלר: גם שם טענו כל בעלי הרשיונות נגד אותו סעיף ובבסופו של דבר הוסכם על פשרה שאני לא זוכרת בדיוק מהי.

אלדר דוכן: אין לנו התנגדות לקבל את אותה פשרה.

אלדר דוכן: הפשרה היתה שהסמכויות לפי - - -

אמנון כהן: אמיר, אנחנו כוועדה רוצים להוריד את הסעיף הזה.

אמיר לוי: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות: סעיף 40 בעניין הארכת כהונת מועצת הרשות השניה.

אמיר לוי: אנחנו מבקשים לתקן - - -

אתי בנדלר: רגע.

אתי בנדלר: תגמור קודם עם סעיף 20.

אמיר לוי: בעניין סעיף פקודת מיסים גביה.

אמיר לוי: יש תשלומים שבעלי רשיונות/בעלי זכיונות חייבים לשלם.

אמיר לוי: זה לא משנה אם זה תמלוגים או אגרות תדרים.

אמיר לוי: זה תשלומים על פי חוק.

אמיר לוי: אין שום הבדל בעניין הזה בין מס חברות שחברה או בעל רשיון צריכים לשלם, מס על הכנסה שהוא צריך לשלם.

אמיר לוי: בעניין הזה תשלומים שחייבים בעלי רשיון, אין שום הבדל בין תמלוגים, בין אגרות תדרים, בין מיסים על הכנסה שהם משלמים.

אמיר לוי: כשם שמיסים על הכנסה חלה עליהם פקודת מיסים גביה ואפשר להטיל עיקולים, אין שום סיבה שבעולם, שאם מישהו לא שילם אגרת תדרים, שהוא מחוייב בה על פי חוק, לא ישלם אותה.

אמיר לוי: אם יש תשלום חובה, הוא מחוייב באגרת תדרים, אין הבדל בין אגרת תדרים לבין מס הכנסה שהוא צריך לשלם.

אמיר לוי: לנהוג בדין שונה, ולהגיד: "בסדר, יש חוק ואפשר לצפצף עליו", זה פשוט בלתי סביר בעליל.

אמיר לוי: יחד אם זאת, על מנת כן לתת אפשרות מסויימת לבעלי הרשיונות/זכיונות, במקרים של מחלוקת, הצענו תיקון בוועדה המשותפת, שהוא לא קיים בתשלומים על מיסים אחרים, שאומר שיהיה שימוע, לפני שמכינים פקודת מיסים גביה.

אמיר לוי: אנחנו מוכנים להציע את זה גם כאן, אבל זה פשוט בלתי סביר בעליל להוריד את הסעיף הזה.

קריאה: למה הוא לא היה עד היום?

אמיר לוי: ולמס הכנסה פקודת מיסים גביה אפשר להטיל עיקולים או לא?

דוד בן בסט: זה בלתי סביר בעליל לשים את הסעיף הזה.

אלדר דוכן: האזרח הקטן שלא משלם, מייד מפעילים עליו את כל האמצעים.

דוד בן בסט: עובדה שעד היום המחוקק לא מצא את הזכות לתת לכם.

דוד בן בסט: אתם רוצים להיכנס לתוך נישה שלא היתה לכם מעולם, להחריף את אותן בעיות שהיו בעבר ולגרום למצב שבו פקיד יוכל - - -

אמיר לוי: מה המחלוקת לגבי אגרת התדרים?

דוד בן בסט: אני אגיד לך מה המחלוקת לגבי באגרת התדרים: זה שלא הצלחתם להוריד 200 תחנות רדיו פיראטיות שסוגרות את הספקטרום.

דוד בן בסט: ואתה מדבר איתי על אגרת תדרים שכולם מכפילים אותה 10 פעמים.

דוד בן בסט: אתם יודעים שזה לא בסדר לכן אתם גם מוכנים להגיע לפשרה.

דוד בן בסט: אם היתה לכם עכשיו את הסמכות הזאת, לקחת אותה מאיתנו להעביר אותה אליכם, ולהטיל עלינו עיקולים, לא הייתם מגיעים איתנו לאותה פשרה שעכשיו כולם מברכים עליה.

דוד בן בסט: מה זה הדבר הזה?

דוד בן בסט: אין לך מה להגיד, אמיר?

אמיר לוי: בטח שיש לי.

אמיר לוי: יש דין במדינת ישראל - -

דוד בן בסט: דין אחד לכולם.

דוד בן בסט: דין אחד לממשלת ישראל ודין אחד לתחנות האזוריות.

דוד בן בסט: אם ממשלת ישראל לא יודעת לכבד את אותם דברים שהיא כתבה לנו בזכיון, אל תבואו עכשיו ותלינו עלינו.

דוד בן בסט: תחפשו אצלכם את הבעיה.

דוד בן בסט: מה שאתם עושים כרגע זה מעשה שלא יעשה.

אליעזר זנדברג: אני מציע למחוק את המילה תמלוגים או לחילופין שיהיה כתוב "תמלוגים שאינם שנויים במחלוקת".

אמיר לוי: אנחנו לא מוכנים.

אמנון כהן: אתה לא חייב להיות מוכן להכל.

אלדר דוכן: מה שהוא אומר מחזק אותנו מאוד.

אלדר דוכן: כי הוא אומר: "תדעו לכם, כל דבר שנוי במחלוקת".

אלדר דוכן: נגיד שלפי תנאי הזיכיון היה לכם לעשות ככה - - -

דוד בן בסט: אלדר, זה לא הוגן מה שאתה עושה כרגע.

אלדר דוכן: זה לא הוגן שאני משלם את מס ההכנסה שלי ואתה לא משלם תמלוגים.

אליעזר זנדברג: הצעתי למחוק את המילה תמלוגים.

אליעזר זנדברג: למה?

אליעזר זנדברג: זכיון זה מאוד ברור, זה עולה איקס כסף, את זה לא שילמת ילכו אחריך.

אליעזר זנדברג: אבל תמלוגים אפשר להתווכח, כמה בדיוק מגיע וכמה לא, ואני לא רוצה את זה.

אמנון כהן: איך יקבעו התמלוגים?

אליעזר זנדברג: פה מדברים איך לגבות אותם, לא איך יקבעו אותם.

אליעזר זנדברג: הוא יגיד זה מאה והוא יגיד זה אלף.

אליעזר זנדברג: הם מתווכחים.

אליעזר זנדברג: לא יכול שלפני שהם מסיימים את הויכוח כבר יעשו לו את העיקולים ויפעילו את כל הסמכויות.

אליעזר זנדברג: אדוני, אני צריך ללכת לנאומים בני דקה.

אתי בנדלר: חבר הכנסת זנדברג, בכל מקרה הוועדה תצביע על כך, אם היא לא תקבל את הצעתך אני ארשום לך הסתייגות בעניין.

אליעזר זנדברג: תודה, אבל אני רוצה להפעיל את היכולת שלי לשכנע את חברי הוועדה.

אמנון כהן: ביום ההצבעות אני אתן לך גם לנמק את ההסתייגות שלך.

נוגה רובינשטיין: לגבי מיסים מדובר בהחלטה של פקיד שומה מקומי והאזרח הקטן, שלא תמיד יש לו עור-דין, צריך להסתדר עם זה.

נוגה רובינשטיין: גם במקרה הזה, תמיד אפשר לערער על ההחלטה.

אליעזר זנדברג: את יודעת שזה לא המצב.

אמנון כהן: אנחנו מכניסים הסתייגות של חבר-הכנסת זנדברג.

אמנון כהן: יכול להיות שאני גם אצטרף אליה.

אתי בלנדר: בכל מקרה, אתם מסכימים להוסיף כאן שימוע?

אמיר לוי: כן.

אמיר לוי: לגבי סעיף 40, שזה הארכת כהונת מועצת הרשות השניה, אנחנו מבקשים, לאור החלטת ממשלה שעברה לפני שבועיים - - -

אמנון כהן: זה בתאום עם השרה?

אמיר לוי: לא.

אמיר לוי: כל מה שאנחנו סיכמנו, אנחנו באים ומשתדלים שיתוקן כאן, זה כבר אושר בממשלה.

אמיר לוי: סיכמו השרים וזה כבר עבר אישור בממשלה.

אמיר לוי: אני מדבר על סעיף 40: במקום 31.12.2005 אנחנו מבקשים לתקן את זה ולרשום 15.7.2005.

אמנון כהן: לא, אנחנו רוצים שחברי הוועדה יחליטו.

אמנון כהן: ניתן להם סוכריה.

אמנון כהן: הממשלה לא קובעת לוועדה.

אמנון כהן: זה בין הדברים שנשארו פתוחים ואמרנו שנחליט אחר כך, נכון?

אמיר לוי: אני אומר שיש החלטת ממשלה.

אמיר לוי: אנחנו מבקשים שהחלטת הממשלה תבוא לידי ביטוי בחקיקה.

נוגה רובינשטיין: צריך לתקן את הסעיף בהתאם: מכיוון שהתאריך קוצר, אז צריך להוסיף, שזה יהיה בכפוף להוראות 8ב' .

נוגה רובינשטיין: הוראות 8ב' מאפשרות למועצה להמשיך ולכהן עד למינוי מועצה חדשה, במידה ועד ה- 15.7 הם לא ימונו.

חיים פרננדס: יש עוד סעיף שלא הקראתם.

חיים פרננדס: סעיף 10 לסעיף 53.

אמיר לוי: זה הסעיף של קיזוז התמלוגים.

אמנון כהן: קראנו אותו ויש עליו מחלוקת.

אמנון כהן: יש עוד כמה סעיפים שיש עליהם מחלוקת.

לאה ורון: הוא הוקרא והיושב-ראש הודיע שיהיה דיון נוסף.

אתי בלנדר: כל הסעיפים שנחליט בינינו יצטרכו לחזור לישיבת ועדה.

אמנון כהן: ודאי.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.