ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 370, 2005-03-02 09:00

אמנון כהן: בוקר טוב לכל המשתתפים.

אמנון כהן: אנחנו נדון היום בחוק ההסדרים, פרק ז' – משל החשמל, מתוך הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס"ה-2004.

אמנון כהן: בתחילת הדיון אני רוצה לציין שגם בסעיף הזה יש חילוקי דעות בין משרדי הממשלה, משרד האוצר ומשרד התשתיות.

אמנון כהן: כרגע זה מונח על שולחננו ואנחנו חייבים לדון בזה.

אמנון כהן: אני רוצה לציין, שאנחנו צריכים לסיים את הדיונים עוד מעט, כי אם זה מגיע להצבעה, יש עשרות סעיפים שאנחנו צריכים לדון בהם ולהכין אותם להצבעות.

אמנון כהן: הבטחתי לשר התשתיות, שאנחנו נקיים את הדיון, נלמד אותו, נעבור על הסעיפים, נשמע את כל הצדדים, אבל ההצבעות יהיו במועד אחר.

אמנון כהן: לכן אני משאיר לשר את האופוציה, אם יהיה ביכולתו למשוך – ימשוך.

אמנון כהן: לא יהיה ביכולתו למשוך – נצביע במועד שיהיה מתואם בין כל הגורמים.

אמנון כהן: המטרה שלנו היא להתקדם כי אני לא אספיק מבחינת לוח הזמנים, לעבור על כל הנושאים שהועברו לוועדת הכלכלה.

אמנון כהן: קודם כל ישנה כאן הצעה, בבקשה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, מכובדי.

דוד טל: חוק זה חלק מסדרה של חוקים, שהאוצר ברגל גסה, דורס כל חלק בבית המחוקקים הזה ומביא חוקים שאין בינם לבין התכנית הכלכלית והצמיחה ואורות חיינו, ולא כלום.

דוד טל: לצערי אני חוזר על זה כמנטרה, אבל אני לא יכול שלא.

דוד טל: לפחות שבדברי ימי הכנסת יאמרו שהיה מישהו שהתריע נגד החוקים הללו.

דוד טל: הזכרתי הבוקר לידידי אמיר מהאוצר, שחוק רשות הדואר, שהובא לנו לפני למעלה משנה, לא הסתיים וזה נמשך ונמשך ונמשך.

דוד טל: היה יותר מכובד גם לאוצר וגם לבית המחוקקים, שחוק מסוג כזה ידון בצורה מכובדת בימים רגילים כתיקונם.

דוד טל: אני מרגיש פעם אחר פעם שהאוצר מנסה לעשות מחטף ולהכניס עוד נושא ועוד נושא שאין בינו והצעת התקציב וחוק ההסדרים ולא כלום.

דוד טל: מה לנו שנכניס את ראשנו הקטן בין שני בין משרד האוצר ובין פואד.

דוד טל: פואד גדול, וכשאין הסכמה ביניהם, אנחנו צריכים לשבור את הראש?

דוד טל: אני חושב שנכון יהיה שיושב-ראש הוועדה ינהג כפי שנהג בדיון הקודם: שיורה למשרדי הממשלה השונים – "לכו, תתכבדו, תתיישבו, תגיעו להסכמה.

דוד טל: לאחר מכן ועדת הכנסת תחליט או תדון לפי ההסכמה שלכם".

דוד טל: עכשיו, אם אנחנו נהיה עם האוצר, יכעסו עלינו בתשתיות ולהפך.

דוד טל: אנחנו יכולים להתעלם גם מהם וגם מהם ואז פואד יעלב ואמיר יעלב.

דוד טל: למה לנו להכניס את ראשנו לזה?

דוד טל: לכן אני מציע, אדוני, להוריד את זה מסדר היום ונמשיך לדון בדברים יותר חשובים ונסיים את מה שהבטחתנו והתחייבנו בנושאים חשובים שהם רלוונטים לחוק ההסדרים.

אמיר ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להצטרף להצעת חברי חבר-הכנסת דוד טל.

אמיר ליבוביץ: אמרת שיש לנו הרבה סעיפים על הפרק.

אמיר ליבוביץ: ממה שאני שומע בשבוע האחרון, נראה לי שלא ישאר לנו הרבה, כי רוב משרדי הממשלה חלוקים עם האוצר אם זה צריך להיות בחוק ההסדרים או לא.

אמיר ליבוביץ: לכן אדוני היושב ראש, שוב נבטל את זמנו.

אמיר ליבוביץ: נדון פה, ויכול להיות שזה חוק שראוי להיכנס לספר החוקים, אבל אני לא בטוח שהדבר הזה ראוי.

אמיר ליבוביץ: כנראה שגם שמשרד התשתיות חושב שהחוק לא צריך להיכנס במסגרת חוק ההסדרים ובדיון דחוף שמקציבים לו שלושה שבועות לפני עלייתו למליאה.

אמיר ליבוביץ: לכן אני מצטרף להצעתו של חברי להסיר את זה מסדר היום.

אברהם רביץ: אני רוצה לחזק את הצעותיהם של חבריי ולהציע לך, אדוני היושב-ראש, לנקוט בקו קצת יותר מחאתי, מעבר לזכותך כיושב-ראש שלא לדון בזה, הייתי מציע שתעמיד את זה להצביעה והוועדה תחליט בהצבעה שלא לדון.

אמנון כהן: שמעתי ואני מכבד את כל הדעות שנשמעו כאן, אנחנו בסך הכל עובדים בשיתוף פעולה.

אמנון כהן: כיושב-ראש ועדה אני חייב להסתכל על כל הסעיפים כמכלול.

אמנון כהן: אני חייב לדון.

אמנון כהן: אנחנו רק נכין אותו, ואם שני השרים הענקים האלה יגיעו לעמק השווה ויגידו שבסעיף הזה התפשרנו או לא או שיגידו שהם מושכים, אנחנו נכבד את זה.

אמנון כהן: אני כיושב ראש וועדה יש לי אחריות אישית גם לקדם את הדברים.

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את הדברים.

אמנון כהן: יכול להיות שאלו דברים טכנים שפותרים בעיות המשק המשק בעתיד, לכן הכניסו את זה לחוק ההסדרים.

אמנון כהן: נציג האוצר יציג את הדברים, נשמע למה מכניסים את זה בחוק ההסדרים?

אמנון כהן: וכו', ונראה איך אנחנו מתקדמים.

אמנון כהן: בכל מקרה ההצבעה לא תהיה היום.

אמנון כהן: לי חשוב ללמוד את הדברים, שנשמע את הדברים, נעבור על הסעיפים, נשמע את כל הגופים שנוגעים בדבר, נרשום את ההערות שלהם ונתקדם הלאה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש מוכן להעלות את הצעתו של חבר-הכנסת רביץ להצבעה?

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: אנחנו עושים הכל בתאום ובהסכמה הדדית.

אמנון כהן: אני מבקש שתתחשבו ביושב-ראש.

אמנון כהן: אני רוצה ללמוד את הנושא.

דוד טל: אנחנו רוצים לעסוק בדברים אחרים שהם חשובים למשק.

אמנון כהן: כרגע לא יכול לעלות שום נושא אחר.

אמנון כהן: כרגע זה הנושא שעל הפרק.

דוד טל: אז לא תהיה הצבעה היום.

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: אני בעצמי רצה ללמוד את הנושאים.

אמנון כהן: נציג האוצר בבקשה.

אמיר לוי: בוקר טוב לכולם.

אמיר לוי: לפני שאציג את הנושא ואת המצגת שתי הערות.

אמנון כהן: תתייחס גם להערות חברי הכנסת לגבי חוק ההסדרים.

אמנון כהן: מה יקרה עם יהיה עוד חצי שנה?

אמנון כהן: עוד שמונה חודשים?

אמיר לוי: שתי הערות לגבי מה שעלה כאן.

אמנון כהן: סליחה, עוד משהו, היתה שיחה בין שר האוצר לשר התשתיות ותהיה שיחת המשך, בבקשה תעדכן אותנו גם לגבי זה.

אמיר לוי: הצעת החוק הזאת אושרה על ידי הממשלה בחודש אוגוסט או ספטמבר, במהלך הקיץ האחרון.

אמיר לוי: היא אושרה גם על ידי ועדת השרים לחקיקה.

אמיר לוי: זאת לא הצעת חוק רק של משרד האוצר.

אמיר לוי: זאת הצעת חוק שאושרה על ידי הממשלה, בכל ניסוחיה.

אמיר לוי: היא אושרה גם על ידי שר התשתיות הקודם.

אמיר לוי: זה לא נעשה בכפיה, אלא על דעת שר התשתיות הקודם.

אמיר לוי: למיטב הבנתי, גם בהסכמים הקואליציונים החדשים, יש אימוץ של התכנית הכלכלית ולא נאמר שום דבר לגבי הסעיף הזה.

אמיר לוי: לכן אנחנו פה מכוח החלטת ממשלה והחלטת ועדת שרים לחקיקה.

אמיר לוי: כל עוד הממשלה לא אמרה אחרת, אנחנו, פקידי הממשלה, מחוייבם לחוק.

אמיר לוי: לכם כמובן ככנסת, יש את הסמכות שלכם.

אמיר לוי: לגבי חוק הסדרים כן או לא ולמה בחטף?

אמיר לוי: אני רוצה לומר שני דברים: אם הכותרת לא היתה "חוק התכנית הכלכלית" אלא "חוק משק החשמל", זה יושב פה מסוף חודש אוקטובר, זאת אומרת ארבעה חודשים.

אמיר לוי: הנושאים מוכרים, דובר עליהם עם חברי-כנסת וגם הוצג בפני חלק מהם.

אמיר לוי: זה לא שהגענו עם זה לפני שבוע ואנחנו מבקשים מכם בין לילה, לדון עם עוד 40 הצעות חוק.

אמיר לוי: במסגרת חוק התכנית הכלכלית ישנם מספר נושאים שהובאו לוועדת הכלכלה, וזאת מתוך נסיון העבר בוועדה הזאת שדנה בנושאים לא פשוטים כמו בתחום התקשרות והחשמל, ובסוף יש להם משמעות די מרחיקת לכת.

אמיר לוי: בשבועיים שלושה האחרונים יצא לי לומר כמה פעמים שמנסיוני, הוועדה הזאת לא עושה דיונים שטחיים, לא בחטף ולא בין לילה, אלא להפך.

אמיר לוי: אני חושב שהפערים בין הצעות החוק שהגשנו בהתחלה במסגרת התכניות הכלכליות למיניהם, לבין התיקונים שהוכנסו על ידי חברים בוועדת כלכלה, רק מוכיחים את הטענה, שמתקיימים בוועדה דיונים רציניים ומקצועיים, ואני לא מניח שזה יהיה שונה הפעם.

אמיר לוי: נציג את הנושא בצורה מסודרת, נענה על כל השאלות.

אמיר לוי: אם תבקשו תיקונים, נדון בהם.

אמיר לוי: אני באמת חושב שהנסיון המשותף שלנו עם חוק ההסדרים בוועדת הכלכלה הוא מספיק טוב והוכיח עצמו עד היום ואין לי סיבה לחשוב שזה יהיה שונה במקרה הזה.

אמיר לוי: בעניין הדחיפות אני אציג המצגת ואחר כך נענה על שאלות.

אברהם רביץ: האם אפשר להבין מדבריך, ששעון החול של תקציב המדינה לא חל על זה?

אברהם רביץ: נתחיל לדון, זאת אומרת שלא נהיה בלחץ, כפי שהיושב-ראש אומר - הוא חייב.

אמיר לוי: זה לא מה שאמרתי.

אברהם רביץ: יוצא מדבריך שזה לא דווקא חלק אינטגרלי של התכנית הכלכלית.

אמיר לוי: זה חלק אינטגרלי שנמצא על שולחן ועדת הכלכלה, בין היתר כדי שהדיונים יהיו מספיק מעמיקים ובשביל לא ליצור עומס על ועדת הכספים.

אמיר לוי: יש נסיון לוועדה הזאת.

אברהם רביץ: חזקה עלי שדיוני הוועדה יהיו מעמיקים.

אמיר ליבוביץ: אמיר, אתה יכול להסביר למה דווקא בחוק ההסדרים?

אמיר ליבוביץ: מה הדחיפות שזה ייכנס לחוק ההסדרים?

אמיר לוי: אני מציע שאציג קודם את הנושא ומה מונח על השולחן, ואחרי זה אני אתייחס למה לעשות את זה עכשיו.

דוד טל: אולי תעשה הפוך?

דוד טל: אני לא יכול להתרכז כל זמן שזה עומד לי בראש.

דוד טל: הייתי מודה לך אם היית נוהג הפוך, היית מסביר למה הדחיפות ולאחר מכן אני אהיה נינוח ורגוע ואוכל להסתכל במצגת בצורה יותר רצינית.

אמנון כהן: זה מתבטא בתוך המצגת.

אמיר לוי: הכותרת היא צמצום הרגולציה במשק החשמל.

אברהם רביץ: מה זה צמצום הרגולציה?

אמיר לוי: אני אסביר.

אמיר לוי: המצגת קצרה ואשמח לענות על שאלות בסופה.

אמיר לוי: אני מקווה שהיא תענה על חלק מהשאלות שיעלו תוך כדי.

אמיר לוי: (מציג את המצגת ומסביר) תאור המצב הקיים: סמכויות הרגולציה במשק החשמל מתחלקות כדלהלהן: במשרד התשתיות הלאומיות, כל נושא של קביעת המדיניות בנושאים השונים במשק החשמל – פיתוח, טכנולוגיות, תמהיל דלקים, חיבור לרשתות חשמל בין-לאומיות, כל זה זה תפקיד משרד התשתיות ושר התשתיות.

אמיר לוי: מתן רשיונות של החברות שפועלות במשק החשמל, גם לחברת חשמל וגם לחברות אחרות שעתידות לפעול במשק הזה, הסמכויות האלה, אני מדגיש – סמכויות הרישוי, כי זה השינוי שמוצג כאן, ואני עוד מעט אציג אותו, נמצאות בידי משרד התשתיות.

אמיר לוי: פיקוח טכני וסטטוטורי על החברות הפועלות במשק החשמל, גם הסמכות הזאת – חילקנו את הסמכויות העיקריות, יש עוד רזולוציות יותר נמוכות, אבל אלה הסמכויות העיקריות.

אמיר לוי: הגוף השני שמסדיר את משק החשמל בישראל הוא הרשות לשירותים ציבוריים – חשמל: זאת רשות שפועלת על פי חוק.

אמיר לוי: היא רשות פנים ממשלתית, שיש לה שלושה תפקידים: קביעת התעריפים במשק החשמל ודרכי עדכונם.

אמיר לוי: נכון להיום, לפני כניסת יצרנים פרטיים, אני תכף אכנס לזה, אבל בגדול, זה פיקוח על חברת חשמל.

אמיר לוי: קביעת אמות מידה למתן שירות במשק החשמל.

אמיר לוי: טיפול בתלונות צרכנים.

אמיר לוי: זה המצב, וזאת החלוקה נכון להיום.

אמיר לוי: איזה תהליכים מרכזיים יש במשק החשמל בתקופה הקרובה?

אמיר לוי: כניסת יצרנים פרטיים ומתקני קוגנרציה.

אמיר לוי: בטור השמאלי אתם רואים שמבחינת הרגולטור המסדיר זה מתחלק בין שניים: רישוי ליצרנים ליצרנים פרטיים ולמתקני קוגנרציה.

אמיר לוי: מתקני קוגנרציה אלו מתקנים ליצור חשמל שבעצם עושים שימוש בקיטור שפולטים יצרנים, תעשיינים, וזה בעצם שימוש בטכנולוגיות חסכניות.

דוד טל: ואם זה לא קיטור?

דוד טל: נניח שזה גז אחר שמגיע ממטמנות, זה אותו דבר?

אמיר לוי: לא.

אברהם רביץ: מחזור אשפה עושה את זה.

דוד טל: או בצלי שמן, זה אותו דבר?

אמיר לוי: אלו אנרגיות מתחדשות, זה לא קוגרנציה.

דוד טל: מה ש"אורמט" עושה זה דומה לזה?

אמיר לוי: לא.

אלי רונן: אולי אנחנו נסביר, האוצר אולי יודעים הכל, אבל אנחנו אחראים על זה.

אמיר לוי: אני אשמח אם מנכ"ל משרד התשתיות יכול להסביר מה זה קוגנרציה.

אלי רונן: קוגנרציה בעברית זה שילוב כוח וחום.

אלי רונן: יש אפשרות לייצר חשמל על ידי שריפת דלק כלשהו עם אוויר.

אלי רונן: במצב הרגיל שורפים דלק כלשהו עם אוויר ויוצרים את הבערה ובאמצעות זה מניעים את הטורבינה וכך מייצרים את החשמל.

אלי רונן: ישנה טכנולוגיה, שהיא שילוב של כוח וחום.

אלי רונן: במקום שאותם גזים שנפלטים לאוויר ויוצרים הרבה נזקים, אפשר לעשות בהם שימוש נוסף.

אלי רונן: אפשר פעם אחת להשתמש בגזים האלה ליצור סיבוב נוסף של חשמל, אפשר גם להשתמש בהם למפעלים שצורכים קיטור.

אלי רונן: אלה מפעלי קוגנרציה, אלה שצורכים את הקיטור.

אמיר לוי: (ממשיך במצגת) מבחינת רישוי, הרגולטור המסדיר כניסת יצרנים פרטיים למתקני קוגנרציה – רישוי משרד התשתיות הלאומיות לא אמור לתת את הרשיונות לאותם יצרנים פרטיים וכאלה שירצו לייצר חשמל בקוגנרציה.

אמיר לוי: קביעת תעריף היצור – זה רשות החשמל.

אמיר לוי: כניסת חברות חלוקה פרטיות: חברות חלוקה זה במתח נמוך ומתח בינוני.

אמיר לוי: גם כאן אנחנו מצפים שהנושא הזה יפתח בתקופה הקרובה, או בתקופה הבינונית.

אמיר לוי: רישוי – משרד התשתיות התאומיות.

אמיר לוי: תעריף חלוקה – רשות החשמל.

אמיר לוי: שינוי מבני בענף – לפי חוק משק החשמל החל ממרץ 2006 אמור להתרחש שינוי מבני, שחברת חשמל תפעל באמצעות חברות שונות לייצור, חברת הולכה וחברות שונות לחלוקה.

אמיר לוי: גם כאן צריך להסדיר את נושא הרישוי וזה – משרד התשתיות הלאומיות.

אמיר לוי: בנושא תעריפי יצור – תעריף הולכה ותעריפי חלוקה, זה בסמכות רשות החשמל.

אמיר לוי: איזה בעיה אנחנו מזהים במצב הקיים?

אמיר לוי: אין גוף מפקח אחד בעל ראיה אינטגרטיבית של המשק.

אמיר לוי: זה המצב שאנחנו מזהים.

אמיר לוי: כמו שאתם רואים, ישנם שני גופים, אחד מתעסק ברשיונות, והאחר מתעסק בתעריפים.

אמיר לוי: איזה השלכות אנחנו רואים לבעיה הזאת?

אמיר לוי: פיקוח על ידי שני גורמים גורם לסירבול ולעיתים לחוסר אחידות.

אמיר לוי: תנאים לא נוחים לכניסת ייצור וחלוקה פרטיים למשק החשמל.

אמיר לוי: יצרני חשמל שמנסים להיכנס לתחום הזה נאלצים לפנות לשני גורמים שונים.

אמיר לוי: לא תמיד הגורמים הללו מסונכרנים, לא תמיד הדברים יכולים לעבוד בטור, ולפעמים הם צריכים לעבוד במקביל ומכיוון שמדובר בשני גופים שלשניהם יש אינטרס שזה יהיה משק מתקדם ושיפתח לתחרות ושיעשו רפורמות, אני לא רוצה שזה יהיה מובן שזה לא כך.

אמיר לוי: אנחנו עובדים הרבה עם שני הגופים האלה והכוונה והמטרה המשותפת של שלושתנו, זה שהמשק הזה יילך קדימה ושכן תהיה רפורמה, אבל ברגע שצריך להיפתח השוק הזה וצריכה להתבצע בו רפורמות, ככל שיש יותר גורמים שמעורבים, כך הדבר קשה יותר והתנאים פחות נוחים.

אמיר לוי: נקודה שלישית זה קושי ביישום השינוי המבני במשק החשמל.

אמיר לוי: זה קצת קשור לנקודה הראשונה, אבל זה יותר ספציפי לחברת החשמל והשינוי המבני שהיא אמורה לעבור.

אמיר לוי: הנושא האחרון, קושי ביישום מדיניות הממשלה והשר.

אמיר לוי: אני אתן שתי דוגמאות למה הכוונה: אחת, כניסת יצרנים פרטיים וקוגנרציה, כפי שהסביר כרגע מנכ"ל משרד התשתיות.

אמיר לוי: אנחנו בהתדיינות ארוכה בתוך הממשלה על זה שלא נקבע תעריף.

אמיר לוי: יש כוונה ברשות לקבוע תעריף.

אמיר לוי: היתה כוונה במשרד התשתיות לקבוע כללים, שאגב, נקבעו לאחרונה.

אמיר לוי: מה קובעים קודם?

אמיר לוי: את התעריף או את הכללים?

אמיר לוי: נותנים רשיון קודם?

אמיר לוי: במקום שהדברים יעשו במקביל, הם נעשים בטור.

אמיר לוי: הנושא השני זה הקמת תחנת כוח סולארית.

אמיר לוי: שוב, אלה דברים שבסופו של דבר למשק יהיה רווח עצום מהם.

אמיר לוי: לא מתוך כוונה רעה, אבל מכיוון שמדובר בשני גופים, גם כאן יש עיכוב מסויים, ולא ברור אם זה יהיה מכרז או פטור ממכרז.

אמיר לוי: מה התעריף לתחנת כוח סולארי?

אמיר לוי: מימון?

אברהם רביץ: הרשות אמורה להיכנס לנושא של הקמת תחנת כוח?

אברהם רביץ: הרי היא לא נמצאת שם.

אמיר לוי: אנחנו מציעים, וזאת גם תשובה לשאלה שנשאלה על-ידי חבר-הכנסת רביץ, צמצום ויעול הרגולציה במשק החשמל, זאת המטרה.

אמיר לוי: איך אנחנו מציעים לעשות את זה?

אמיר לוי: זה מה שמונח בהצעת החוק, על שולחנכם: העברת הסמכות למתן רשיונות במשק החשמל לרשות, באישור השר, ובכפוף למדיניות הממשלה והשר.

דוד טל: לשר תהיה זכות וטו?

אמיר לוי: לא.

אמיר לוי: אני רוצה לחזור לנקודה הראשונה כי זה הלב של הצעת החוק: נושא מתן הרשיונות, סמכות מתן הרשיונות עובר לרשות.

אמיר לוי: למרות שהוא עובר לרשות, הרשיונות טעונים את אישור שר התשתיות והרשות בבואה לתת רשיונות, צריכה לפעול בכפוף למדיניות הממשלה והשר.

אמיר ליבוביץ: משמע, שאם השר לא נותן אישור, אין להם רשיון.

אמיר לוי: זה מה שמופיע , נקרא אחר כך את הסעיף הזה ונראה שזה כתוב שחור על גבי לבן.

אברהם רביץ: אני רוצה הבהרה בנקודה הזאת.

אברהם רביץ: הרי אם הרשות תבחן ותבדוק ובסופו של יום תגיע להחלטה שיש לתת רשיון.

אברהם רביץ: מה קורה הלאה בהמשך הדרך?

אברהם רביץ: מביאים זאת לשר; השר צריך להיות במעמד שהוא בודק האם החלטות הרשות היו סבירות.

אברהם רביץ: זאת אומרת, שבעצם הרשות עשתה את כל העבודה, אולם בסופו של יום נשלל מהם כושר ההחלטה.

אברהם רביץ: זאת אומרת, שהם גם לא ירגישו את עצמם כאחראים לכך, ויגידו שיש שר בישראל והוא זה שמאשר.

אברהם רביץ: זה נראה לי פיצול.

אמיר לוי: בהצעת החוק ניסינו ליצור מנגנון נכון של איזונים ובלמים בין הגוף מבצע, שזאת הרשות, לבין שר שיש לו אחריות פוליטית וציבורית.

אמיר לוי: בסופו של דבר, אתם רואים את זה גם בעמודה הראשונה של מתן הרשיונות, שהגוף המקצועי, שהוא הרשות, יטפל בכל נושא הרישוי ויעביר את זה לאישור השר.

אמיר לוי: בסופו של דבר - - -

אברהם רביץ: מה יעשה השר?

אברהם רביץ: יבדוק את הממצאים?

אמיר לוי: השר יעשה את מה שהוא מבין במסגרת אחריותו הציבורית.

אמיר לוי: עדיין הגוף המקצועי זה הרשות.

אמיר לוי: אני רוצה להדגיש שגם היום השר לא מכין את הרשיון.

אמיר לוי: יש משרד מקצועי, יש דרג מקצועי במשרד.

אמיר לוי: לכן בהיבט הזה אפשר לשאול את אותה השאלה, מה עושה השר כשמביאים לו את הרשיון לחתימה.

אמיר ליבוביץ: מה ייעלת בזה שעכשיו אתה נותן לרשות החשמל לתת כביכול רשיון, אבל אתה עדיין משאיר לשר את הסמכות להחליט אם לתת את הרשיון או לא?

אמיר ליבוביץ: עד היום זה נמצא בתוך משרד התשתיות והם מחליטים אם לתת רשיון או לא, אבל בסופו של דבר השר חותם.

אמיר ליבוביץ: אלו הפקידים המקצועים של ולא פקידים של רשות אחרת.

אמיר ליבוביץ: אני לא מבין למה לפצל?

אמיר ליבוביץ: שהרשות תחליט אך בסופו של דבר השר הוא זה שחותם?

אמיר ליבוביץ: זה לא פקידים שלו, זה לא עובדים שכפופים אליו.

אברהם רביץ: אם רשות העתיקות, דרך משל, תמצא מומיה היא תביא את זה לשרת החינוך שתחליט אם זה עתיקות או לא?

דוד טל: האם לא חסרות לנו שלוש מילים: "העברת סמכויות ומתן רשיונות במשק לרשות באישור השר, בכפוף למדיניות הממשלה ובהסכמת שר האוצר"?

אמיר לוי: מה לעשות שאין שם הסכמת שר האוצר?

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש.

אברהם רביץ: אני רוצה להעיר הערה כללית.

אברהם רביץ: דנתי כבר בנושא הזה בהיותי יושב-ראש ועדת הכספים ויש לנו כאן דיון מאוד עקרוני.

אברהם רביץ: קיים מוסד במדינת ישראל, יש כמה כאלה, שהסטוטס שלהם זה רשות עצמאית.

אברהם רביץ: רשות עצמאית, למשל המל"ג, זה תקציב עצמאי.

אברהם רביץ: אמנם שם יש שרה, אבל יש כמה רשויות שהן עומדות בפני עצמן ונמצאות בביקורת מבקר המדינה וכו'.

אברהם רביץ: הן בעצם אינן מייצגות את הממשלה.

אברהם רביץ: הן מייצגות את האינטרס פרופר שלשמו הן הוקמו.

אברהם רביץ: במילים אחרות, הן מייצגות את הציבור מול הממשלה.

אברהם רביץ: אנחנו מתעסקים פה ברצון מסויים להלאים את הרשות הזאת אל תוך הממשלה, עם כל המרעין בישין שיכולים לקרות ועם כל ההטבות.

אברהם רביץ: לכך מכוונות השאלות שלי שאולי נשמעות לפעמים קנטרניות ומצחיקות.

אברהם רביץ: אני באמת רוצה להגן על הרשות הזאת, שאמורה לייצג את הציבור בתוך כל משק החשמל.

אברהם רביץ: הם עוסקים בתלונות הציבור, הם מגינים עלינו בתעריפים.

אברהם רביץ: אם זה בתוך הממשלה, היא לא תגן עלינו כפי שהם מגינים, כי היא מושפעת מהמערכת התקציבית הכללית, והיא חייבת להיות מושפעת.

אברהם רביץ: לרשות אסור להיות מושפעת.

אברהם רביץ: היא עומדת מול הציבור ומול החברה ומגינה על הציבור.

אברהם רביץ: אני רוצה בקנאות להגן על קיומה והמשך קיומה העצמאי של הרשות, עד כמה שזה ניתן.

אמיר לוי: (ממשיך במצגת) הייתי בעמודה הראשונה ואמרתי שהשינוי העיקרי זה העברת הסמכות למתן הרשיונות.

אמיר לוי: פה אני רוצה להתייחס להערה של חבר הכנסת רביץ.

אמיר לוי: קודם אמרתי שניסינו ליצור מנגנונים של בלמים ואיזונים, כשמצד אחד הרשות מסדירה את השוק ונושא הרגולציה אצלה.

אמיר לוי: מצד שני, היא לא רחוקה מידי מהממשלה כי בסופו של דבר יש נבחרי ציבור, יש ממשלה ויש שר, והאחריות על משק כל כך גדול ומשמעותי, צריכה להישאר בידי הממשלה.

אמיר לוי: על כן בנינו את המבנה הזה שאומר כך: סמכויות למתן רשיונות על ידי הרשות - עדיין נדרש אישור שר.

אמיר לוי: הרשות, בבואה לתת רשיון, צריכה לפעול אך ורק בהתאם למדיניות הממשלה.

אמיר לוי: הסמכות לקבוע מדיניות - - -

דוד טל: אז חובת הנאמנות של הרשות היא לממשלה ולא לצרכנים, למשל?

אמיר לוי: חובת הנאמנות של הממשלה היא לצרכנים.

דוד טל: אנחנו לא מאמינים לזה.

אמיר לוי: על כן, חובת הנאמנות של הרשות היא גם לצרכנים.

אמנון כהן: השאלה היא האם הרשות בכלל רוצה שיתנו לה סמכויות?

אמיר לוי: נושא הסמכות לקבוע מדיניות במשק החשמל נותר בידי הממשלה והשר.

אמיר לוי: שמירה על עצמאות הרשות בכל הקשור לקביעת תעריפים ואמות מידה, למרות שמייד תשמעו הערה ממנהל הרשות בסוגיה הספציפית הזאת, ומתן כלים בידי השר להוציא את מדיניות הממשלה לפועל.

אמיר לוי: מה הכוונה?

אמיר לוי: שלא יהיה מצב שנותנים לרשות את כל נושא הסדרת משק החשמל ולממשלה אין שום מערכת איזונים ובלמים.

אמיר לוי: הרשות תפעל בהתאם למדיניות הממשלה והשרים, אישור רשיונות, וכפי שהסברתי קודם, הוא עדיין טעון אישור של השר.

אמיר לוי: קבלת תכנית עבודה של הרשות ודיווח על פעילותה לרבות נתונים ומידע, גם זה מופיע בהצעת החוק.

אמיר לוי: השר רשאי לדרוש מהרשות לגבש עמדה בנושאים מסויימים ובמידת הצורך יש לו סמכות לפעול שלא באמצעותה, למשל אם היא מחליטה לעשות ככל העולה על רוחה, בניגוד למדיניות הממשלה והשר.

אמיר לוי: נושא אחרון זה פיזור הרשות: לשר יש סמכות לפזר את הרשות, לאחר התייעצות עם שר האוצר ובאישור הממשלה, אם אינה ממלאת כראוי את תפקידיה על פי החוק, למעט מסיבות שאינן תלויות בה.

אמיר לוי: נשאלתי על ידי היושב-ראש ועל ידי היועצת המשפטית של הוועדה האם זאת לא סמכות דרקונית.

אמיר לוי: האם קיימים חוקים אחרים במדינת ישראל שזה קיים?

אמיר לוי: אז בדקנו את העניין.

אתי בנדלר: לא שאלתי אם קיים, וודאי שיש סמכויות פיזור, אבל לא בצורה כל כך גורפת.

אמיר לוי: בדקנו את העניין.

אמיר לוי: לקחנו שתי דוגמאות: מועצת הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו שהיא תאגיד סטטוטורי.

אמיר לוי: סעיף 22 לחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו קובע: "ראה השר כי המועצה אינה ממלאת את תפקידיה על פי חוק זה.

אמיר לוי: ..

אמיר לוי: יתרה במועצה.

אמיר לוי: ..

אמיר לוי: כי אם לא תמלא המועצה את המוטל עליה יציע לממשלה לפזר את המועצה...", בסדר?

דוד טל: זה ממש לא בסדר.

דוד טל: אני אגיד לך גם למה: בנושא של ערוץ 10, אתה זוכר את הדיון הגדול בערוץ 10?

דוד טל: רשות סטטוטורית שיש לה תפקיד וסמכויות לייצג את האזרח.

דוד טל: בדריסת רגל גסה, מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, אביגדור יצחקי, עקף את הרשות השניה, שבעצם אמורה לייצג את הצרכן, והלך וסלל את הדרך לערוץ עשר בנושא מסויים, כרגע זה לא רלוונטי.

דוד טל: מה אתה בעצם אומר לנו כאן?

דוד טל: שבעצם יש לנו רשות, אבל לא יהיו לה שיניים?

דוד טל: לא יהיה לה מה להגיד ולא יהיה לה מה לעשות?

דוד טל: בסופו של יום, יוכל תמיד מנכ"ל משרד ראש הממשלה להקים ועדה שכזאת ולעקוף בעצם את אותו גוף שלו אנחנו רוצים לתת את הכוח והכושר והסמכות לייצג את האזרח במדינת ישראל.

אמיר לוי: אם תחליט הכנסת, ואני מזכיר לך שזה עבר את אישור הכנסת, שרשות החשמל תחליט למשל לגבי צרכנים קלים, ויש הצעת חוק שמסתובבת היום, לא לגבות את תעריף שעולה על איקס שקלים או איקס אחוזים מהעלות היצור בפועל.

אמיר לוי: הכנסת יכולה להחליט כך ולהתגבר על הרשות, למרות שהרשות רוצה לקבוע תעריפים מבוססי עלות ושלא יהיה סבסוד צולב בין צרכנים.

אמיר לוי: יכול לבוא מנכ"ל ראש הממשלה ולהקים ועדה, ובלי קשר להצעת החוק הזאת, ולהגיד שצרכנים קלים שהכנסתם אינה עולה על סכום מסויים, לא ישלמו יותר מכך וכך.

אמיר לוי: כולנו יודעים שמסתובבת הצעת חוק כזאת.

אמיר לוי: לכן זה לא קשור להצעת החוק.

אמיר לוי: גם אם לא נבוא עם התיקון הזה, עדיין זה יכול לקרות.

אמיר לוי: וזה בדיוק מה שהיה עם ערוץ עשר.

דוד טל: זה נראה לך תקין?

אמיר לוי: זכותה של הממשלה.

אמיר לוי: אם היא מחליטה שהיא רוצה לעשות צעד מסויים שהוא חברתי, כפי שהבאתי בדוגמה, או לעשות צעד מסויים כדי לשמר את התחרות - - -

דוד טל: אפשר גם צעד אנטי חברתי.

אמיר לוי: הממשלה יכולה ויש לה סמכות.

אמיר לוי: היא נבחרה.

אמיר לוי: יש כנסת שאמורה לפקח.

אמיר ליבוביץ: עד היום בדירקטוריונים ממשלתיים של חברות ממשלתיות, אתה לא יכול להחליף דירקטור כאשר הדירקטוריון לא מבצע את מדיניות השר ופועל בניגוד.

אמיר ליבוביץ: עכשיו אתה רוצה שתהיה לך סמכות כזאת, כשרשות החשמל היא רשות עצמאית בכלל?

אברהם רביץ: זאת חקיקה ראשית פרופר.

אמיר לוי: בלי קשר להצעה הזאת, נניח שאין הצעת חוק כזאת.

אמיר לוי: הממשלה יכולה לבוא מחר ולהעביר הצעת חוק בכנסת, שתאושר על-ידי ועדת הכלכלה והמליאה, שצרכנים מסוימים לא משלמים חשמל אם הם לא עונים על צריכה מסויימת; או שלא יהיו ניתוקים אם לא משלמים 60 יום.

אמיר לוי: הממשלה יכולה להחליט והכנסת אישרה את זה.

אמיר לוי: זה לא קשור להצעת החוק הזאת.

אמיר לוי: אם הכנסת החליטה שלא יהיו ניתוקי מים עד שרשות לא מגיעה למצב מסויים, למרות שיש ממשלה ויש נציבות מים, ונציבות המים עצמאית, למרות זאת החליטה הממשלה - - -

אמיר ליבוביץ: מה הקשר בין זה לזה?

אמיר לוי: לכן זה לא קשור להצעת החוק הזאת.

אמיר לוי: הממשלה יכולה לבוא בשלוש קריאות - - -

אמיר ליבוביץ: אבל אחד לא קשור לשני.

אמיר ליבוביץ: אתה רוצה להכניס בחוק, שאתה יכול לפזר את הרשות בגלל שהיא לא ממלאת את תפקידה, אתה לא יכול היום לעשות את זה.

אמיר ליבוביץ: כשדובר על השינויים המבניים, חברת החשמל לקחה אג"חים ושיעבדה את כל הנושא של שינוי מבני לאותם בנקים שנתנו לה את זה.

אמיר ליבוביץ: היום כשאתה רוצה לעשות שינויים מבניים אתה תלוי בבנקים האלה, אם הם יסכימו לגבי אגרות החוב של חברת החשמל.

אמיר ליבוביץ: אתה לא יכול לפזר את דירקטוריון כשזה בניגוד למדיניות הממשלה הוא עשה את זה, כי הממשלה רוצה לעשות שינויים מבניים.

אמיר לוי: גם בחוק החברות הממשלתיות, אם דירקטורים פועלים שלא כראוי, יש סמכות למנהל רשות החברות - - -

אמיר ליבוביץ: בקריטריונים מאוד מצומצמם שנמצאים בחוק.

אמיר לוי: אני אומר שוב, בשביל לשמור על איזון נכון בין הממשלה ובין רשות, לא יתכן מצב שבו לממשלה לא תהיה יכולת השפעה על משק של 13 מיליארד שקל, על מוצר חיוני.

אמיר לוי: זה מצב שהוא בלתי סביר בעליל.

אמיר לוי: אני לא מכיר דוגמאות אחרות שאין לממשלה, ואני חושב שגם לא נכון מצידכם, בית המחוקקים - - -

אמיר ליבוביץ: בשביל זה הקמת את הרשות.

אמיר ליבוביץ: לא הקמת אותה כדי שיהיה מישהו בלתי אמצעי - - -

אמיר לוי: אני אשאל אותך שאלה: בוא נניח שמחר בבוקר לא יעמוד בראש הרשות מנהל מקצועי שיעשה את תפקידו כמו שצריך וידאג לצרכני החשמל, אלא מישהו שהשתגע לגמרי.

אמיר לוי: אז מה הממשלה תגיד?

אמיר לוי: חמש שנים או ארבע שנים נצטרך לחכות.

אמיר לוי: אין פה שום מנגננונים מאזנים.

אמיר לוי: זה בלתי סביר בעליל.

אמיר ליבוביץ: אתה יכול לפטר את ראש הרשות.

אמיר ליבוביץ: הוא לא ממלא את תפקידו, אתה יכול לחליף אותו.

אמיר ליבוביץ: לא לפזר את הרשות.

דוידה לחמן-מסר: הרבה יותר קל להחליף את ראש הרשות.

דוידה לחמן-מסר: לכן להפך, אם אתה רוצה לשמור על עצמאות הרשות, הסנקציה של החלפת כל הרשות היא הרבה יותר ציבורית בעייתית, מאשר הסנקציה של החלפת אדם אחד.

דוידה לחמן-מסר: לכן, יש פה גורם מאזן בעצם קביעת החובה.

1028: סביב השולחן הזה יש הרבה אי הבנות.

1028: אנחנו מדברים בשני שרים שיושבים בקואליציה.

1028: אני יודע יש עדיין ויכוח ביניהם לגבי כל הנושא הזה.

1028: אני מבקש אדנוי היושב-ראש, בוא ניתן להם לעשות את העבודה למעלה, שישבו ביניהם, שידונו.

1028: אני מבקש לא להקריא את החוק היום, להמתין בסבלנות עד שיבואו לכאן עם סיכומים.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: בתחילת הדיון הושמעו טענות דומות.

אמנון כהן: אנחנו צריכים לדון בחוק כי חלה עלינו אחריות.

אמנון כהן: כרגע זה על שולחני ואני חייב לדון.

אמנון כהן: אני אכין את הצעת החוק הזאת להצבעות ואנחנו נתייחס להערות של חברי-הכנסת, נכין כמה חלופות.

אמנון כהן: הבטחתי שלא נצביע.

1028: שאלה ליועצת המשפטית: אם מקריאים היום את החוק ולפני ההצבעות אנחנו באים ומשנים בחוק, זה בסדר?

אתי בנדלר: ההקראה היא לא הקראה פורמלית.

אתי בנדלר: כפי שמקובל בוועדה הזאת, ואנחנו מקפידים על כך, תהיה הקראה של כל סעיף, שמיעת כל ההערות וכל ההצעות ביחס לכל סעיף.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה בכלל שנספיק לקרוא את כל הפרק.

אתי בנדלר: בכל מקרה, בישיבת ההצבעות ודאי שיעמדו לדיון ולהצבעה כל ההצעות וכל ההערות שנשמעו.

אמנון כהן: אמיר סיים.

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את משרד התשתיות ואת הרשות, תכינו שאלות לכולם ואז נשמע את התשובות.

דוד טל: אם הם היו תמימי דעים אז הטכניקה שלך היתה נכונה.

דוד טל: היות והם חלוקים אז נשמע מאמיר את התשובות ואז נשמע מהתשתיות.

דוד טל: יש שאלות לאמיר?

אברהם רביץ: אני רוצה להציע הצעת פשרה, חבל על זמנם וממונם של ישראל.

אברהם רביץ: הגיעו לכאן המומחים, נשלח אותם אחרי כבוד הביתה?

אברהם רביץ: אני מציע שנשמע את המומחים ואת הנציגים ונשאל אותם את השאלות.

אברהם רביץ: אבל לא נקריא, נעצור שם.

אברהם רביץ: יש מגילת אסתר ויש מגילת איכה, זה שתי מנגינות אחרות.

אברהם רביץ: לכן אנחנו רוצים לדעת לקראת מה?

אמנון כהן: חבר-הכנסת רביץ, התחלנו דיון, נראה איך הדברים מתגלגלים.

אמנון כהן: הזמן יכתיב את הדברים.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמוע את עמדת משרד התשתיות ומה עמדת השר.

אמנון כהן: המנכ"ל ייצג את המשרד.

אלי רונן: תודה רבה.

אלי רונן: ראשית, אני רוצה להתייחס לשאלה שנשאלה על ידי חברי-הכנסת, אני חושב שהשאלה בהחלט במקומה, האם תיקון החוק הזה ראוי שיהיה בחוק ההסדרים?

אלי רונן: התשובה היא חד משמעית – לא.

אלי רונן: זה לא ראוי שזה יהיה בחוק ההסדרים.

אלי רונן: הסוגיה הזאת היא סוגיה מורכבת, סבוכה, ואני חושב שמן הראוי שהנושא הזה ידון בצורה יותר מעמיקה כי בהתייחסות שלי אני רוצה להסביר את ההשתלשלות כפי שקרתה בשנתיים האחרונות, כי היא מאוד חשובה כדי לקבל את ההחלטה.

אלי רונן: זה אומר שאין פה תמימות דעים.

אלי רונן: אין פה פתרון - - -

אמיר לוי: למרות שזה בניגוד לעמדת ממשלה?

אלי רונן: אני לא מדבר בניגוד לעמדת הממשלה.

אמיר לוי: הממשלה החליטה שזה בחוק ההסדרים.

דוד טל: גם אם הממשלה החליטה, מותר לנו לדעת מה דעתו המקצועית-האישית.

דוד טל: הוא יודע טוב ממני.

דוד טל: הוא מקצוען, אני רוצה שהוא יפרוס בפני את היריעה ואני אחליט אם הממשלה צודקת או לא.

דוד טל: מה אתה רוצה?

דוד טל: שהוא יעלים מאיתנו נתונים, ויזרה חול בעינינו רק בגלל שהממשלה רוצה?

דוד טל: זה נראה לך בסדר?

דוד טל: לי זה נראה ממש לא בסדר.

אמיר לוי: זה נראה לי בסדר לייצג את עמדת הממשלה.

אמיר לוי: פקיד בממשלה - - -

דוד טל: פקיד, פקיד, תמשיכו להיות פקידונים.

דוד טל: בא איש מקצוע ורוצה לחלוק על דעתך ורוצה להציג פן אחר.

דוד טל: אני חושב שכחבר-כנסת אני ראוי לשמוע את הצד הזה, יכול להיות שאני אאמץ את דעתו.

אמנון כהן: חבר-הכנסת טל, הם לא פקידונים הם פקידים.

דוד טל: סליחה, אני מתנצל, הם פקידים בכירים.

אמנון כהן: אני רוצה לעשות סדר.

אמנון כהן: אני מבקש שכל מי שנמצא בזכות דיבור, לתת לו לדבר ולא להפריע.

אלי רונן: במהלך דברי אתייחס למה שאמר אמיר, אני יודע שאני כפוף להחלטות הממשלה ושאני פקיד ממשלה ואני מחוייב להחלטות.

אלי רונן: כרגע אני מציג את עמדת המשרד שבראשו עומד שר שלא היה שותף לכל עבודת המטה שנעשתה קודם לכן.

אלי רונן: נעשתה עבודת מטה בין המשרדים; עבודת המטה הגיע לכלל הסכמות; הגיע שר לפני חודשיים ועמדתו שונה ממה שסוכם, ואני חושב שזה לגיטימי וראוי שהדברים האלו יוצגו.

אברהם רביץ: לכן משנים ממשלות לפעמים.

אלי רונן: לכן חשוב שנחזור לאירועים ולהשתלשותם.

אלי רונן: כפי שציינתי, אין זה נכון שהנושא הזה יהיה בחוק ההסדרים.

אלי רונן: אם הוא לא היה בחוק ההסדרים, מי שהיה צריך להעלות אותו זה שר התשתיות.

אלי רונן: לראיה, שרי התשתיות לדורותיהם מעולם לא הציעו כזאת הצעה.

אלי רונן: אם הם היו חושבים שזה נכון, כמובן שהם היו עושים.

אלי רונן: חוק ההסדרים הוא בפירוש חוק שלווה על ידי הממשלה, כאשר מי שמוביל אותו זה אוצר המדינה.

אלי רונן: לגופים המקצועים במשרד, היתה מלכתחילה התנגדות לעשות את השינוי הזה.

אלי רונן: חשבנו שאין מקום לעשות את השינוי.

אלי רונן: זה היה ביולי 2004.

אלי רונן: קרה מה שקרה, התחלפו שרים, הגיע שר תשתיות חדש ואיך שהוא נכנס לתפקידו, הנושא נחת על שולחנו.

אלי רונן: הוא הסכים והתחייב לעשות את השינוי, ואז הדרגים המקצועיים ישבו על המדוכה.

אלי רונן: ישבנו לילות כימים על מנת להגיע לנוסח מוסכם.

אלי רונן: הנוסח המוסכם הזה נמצא על שולחן הוועדה.

אלי רונן: שנה קודם, בתקופת התיקון הגדול של שינוי מבני של חברת החשמל, הנושא הזה היה טבוע בתוך התיקון.

אלי רונן: ביולי 2003.

אלי רונן: שר התשתיות דאז, פריצקי התנגד, חד משמעית, לשילוב הדבר הזה בתוך החוק.

אלי רונן: לכן זה יצא החוצה.

אלי רונן: בתקופתו של פריצקי, שנה קודם לכן, הוא התנגד לשינוי הזה ולתיקון וזה אכן פוצל.

אלי רונן: זה פוצל מחוק ההסדרים 2003.

אלי רונן: ב-2004 היה כבר שר אחר.

אמנון כהן: למה לא דנו בזה בוועדה ב-2003, אחרי שזה פוצל?

אלי רונן: כיוון שלא היה אינטרס ושר התשתיות דאז לא חשב שיש מקום לדון בזה ולהעלות את זה.

נירה למאי: השינוי הכוונה לפיזור של הרשות או - - -

אלי רונן: מדובר על כל התיקונים.

אלי רונן: ובכן, אנחנו נמצאים בשלהי 2004, הגענו להסכמות כפי שהגענו, והנושא הזה הגיע למעשה לכנסת, והגיע שר תשתיות חדש.

אלי רונן: עם כניסתו של שר התשתיות החדש לתפקידו, הדבר הזה נחת שוב על שולחנו.

אלי רונן: בשנתיים האחרונות החלפנו 4 שרי תשתיות.

אלי רונן: איך שהוא ראה את הדבר הזה, הוא אמר שאנחנו עומדים בפני שינויים מרחיקי לכת במשק החשמל, לא הגיוני לקבל החלטה מהסוג הזה, שמעבירה סמכויות ממני לרשות, בלי שאני שילמד את הדברים, וידע במה מדובר.

אלי רונן: מה גם שבמרץ 2006, למעשה רשיונות חברת חשמל פגים, והיא צריכה למעשה לעבור שינוי מבני.

אלי רונן: כשכל הדבר הזה נמצא בכפיפה אחת, בא השר ואמר שדעתו לא נוחה מכך, שהוא לא יכול לקבל את הדבר הזה למרות כל עבודת המטה שנעשתה.

אלי רונן: לכן הוא מבקש לדחות את העניין.

אלי רונן: מאחר והשר מבקש לדחות, מן הראוי לכבד את בקשתו, לדחות את העניין, כיוון שזה לא תלוי בו.

אמנון כהן: מה זה לדחות?

אלי רונן: לקיים דיון מעמיק.

אמנון כהן: אני לא רשאי לדחות.

אמנון כהן: אתה תחזור לממשלה, תגיד לשר המכובד שלך שיקח את זה, יישב עם השר.

אמנון כהן: יסכימו ביניהם למשוך – ימשכו.

אמנון כהן: אני דן בזה ואני מכין להצבעות.

אמנון כהן: יש לכם בסעיפים מסויימים חלופות כאלה ואחרות, נצביע, הרוב יקבע ונתקדם.

אמנון כהן: כל נושא של דחיה או לא נדון, זה לא אצלי על השולחן.

אלי רונן: אתה צודק אדוני היושב-ראש.

אלי רונן: הכוונה היא שהשרים ישבו ביניהם.

אלי רונן: אני יודע שנקבע מועד והם צריכים להכריע האם למשוך, לפצל, או לעשות כל דבר אחר שימצאו לנכון לעשות.

אלי רונן: כרגע אנחנו לא חושבים שהדבר הזה נכון שיימשך.

אלי רונן: עוד שני משפטים לנושא של רשויות: רשויות - - -

אמנון כהן: סליחה אדוני המנכ"ל, לנושא תוכן החוק והסעיפים, יש לכם התנגדות או שזה רמה עקרונית?

אמנון כהן: סמכויות וכו'?

אלי רונן: אמרתי שעבודת המטה למעשה הושלמה.

אמנון כהן: אין לכם בעיה עם הסעיפים.

אמנון כהן: הבעיה זה בראייה הכללית.

אלי רונן: הבעיה היא מהותית.

אלי רונן: הנושא המהותי לא הוסכם.

אלי רונן: אם הנושא המהותי לא הוסכם, אז מה לנו לדון בזה?

אתי בנדלר: מה זה הנושא המהותי?

אלי רונן: הנושא המהותי זה מה שמונח היום על שולחן ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: האם העובדה שזה נכלל בחוק ההסדרים, זה הנושא המהותי?

אתי בנדלר: או סמכויות הרשות כנגד סמכויות המשרד?

אלי רונן: גם זה וגם זה.

אתי בלנדר: אז המהות היא מבחינת התוכן של הדברים, לא המיקום.

דוד טל: גם התוכן וגם המיקום.

אלי רונן: המיקום מאוד חשוב.

אמיר ליבוביץ: זה היה צריך להגיע כהצעת חוק משר התשתיות.

אלי רונן: היתה הסכמה של שר התשתיות הקודם, מודי זנדברג, מייד עם כניסתו לתפקיד.

אלי רונן: כשהוא סיים את תפקידו, לאחר שלמד והכיר קצת את תפקידי הרשויות למיניהן, נודע לי שהונחה הצעת חוק הפוכה - במקום לבוא ולרכז סמכויות בידי רשות אחת, לפצל רשויות של רשות הגז.

אלי רונן: אתם רואים שגם בעניין הזה היתה הסכמה של השר.

אלי רונן: אותו שר הוא היום חבר כנסת וחושב שצריך לפצל סמכויות.

אמנון כהן: על כך נאמר: "מה שרואים מכאן לא רואים משם".

יואל הדר: המנכ"ל לא התכוון לצאת כנגד החלטת הממשלה בעניין הזה.

יואל הדר: הוא התכוון בסך-הכל לבטא את עמדת השר שלא נמצא היום.

יואל הדר: השר מתכוון לדון עם שר האוצר על כל המכלול, לכן הוא חשב שמבחינת הגילוי הנאות שיביא את הדבר הזה בפני הוועדה כדי שהיא תחליט אם היא רוצה לדון לפני שהשרים מקבלים את ההחלטה ביניהם.

יואל הדר: יחד עם זאת, אני רוצה לציין, הממשלה החליטה כמכלול אחד.

יואל הדר: זאת אומרת, מסביב לשולחן הזה יושבים כמה גופים שיתכן שלכל אחד מהם יש אינטרס בכיוון כזה או אחר.

יואל הדר: הממשלה החליטה להתייחס כמכלול אחד את כל הצעת החוק בפרק החשמל.

יואל הדר: אני לא מדבר על כל חוק ההסדרים.

יואל הדר: מכלול אחד זה שלכל סעיף וסעיף יש השלכה על הסעיף האחר.

יואל הדר: לכן מבחינת, משרד התשתיות, וגם מבחינת הממשלה, לא נוכל שיהיו שינויים מסויימים שיתקבלו על דעת הוועדה, ומצד שני לא הוסכם עליהם בממשלה.

יואל הדר: כי כל שינוי כזה, אנחנו, על דעת הממשלה, נצטרך להחזיר את זה לוועדת שרים לחקיקה.

אמיר ליבוביץ: המשמעות של מה שאתה אומר היא שלא צריך דיון.

דוד טל: בעצם לא מותירים לועדת הכלכלה לגעת אפילו בפסיק אחד מפני שאומרים לנו שאם תשנו דבר קטן, נצטרך להחזיר הכל לוועדת השרים.

אמיר לוי: זה לא מה שאמרנו קודם.

אמיר לוי: לי אסור להציע משהו אחר, והוא התכוון אלי והוא צודק.

אתי בלנדר: אני מוצאת את עצמי חוזרת כמעט כמו מנטרה על הדברים בנוגע לחוק ההסדרים, בכל אחד מהסעיפים והפרקים שהועברו לוועדת ה כלכלה לדון בהם.

אתי בלנדר: אני מוכרחה לומר, שמכל הפרקים שהועברו, לרבות הפרק הזה, לא הצלחתי למצוא נימוק אחד ראוי מדוע הפרק הזה היה אמור להיכלל בחוק ההסדרים.

אתי בלנדר: שוב, אני מבקשת לדייק בדברי:

אתי בלנדר: אני לא אומרת שהצעת החוק איננה חשובה.

אתי בלנדר: אני לא אומרת שלא ראוי לדון בה במהירות, ככל שמדובר בדברים שיש בהם דחיפות מסויימת.

אתי בלנדר: כל מה שאני אומרת, שבשום פנים ואופן לא היה ראוי לכלול את זה בחוק ההסדרים.

אתי בלנדר: הויכוח שהתעורר כאן, כמו בדיונים אחרים, מוכיח את הדברים.

אתי בלנדר: עצם העובדה שהחומר הזה נמצא בחוק ההסדרים מעורר איזה אנטגוניזם מלכתחילה גם נגד התכנים של ההסדרים המוצעים, ולא מאפשר הפעלת שיקול דעת ראוי ונכון, כפי שהיה מופעל, אם זה היה מוגש במסגרת הצעת חוק נפרדת.

אתי בלנדר: לכן אני לא יכולה אלא להצר על הדברים.

אברהם רביץ: יכול להיות שאז גם ההצבעה במליאה היתה אחרת.

אתי בלנדר: יתכן.

אתי בלנדר: אני שוב חוזרת ואומרת, שבהתאם לפסיקת בג"ץ, מה שראוי להיכלל במסגרת חוק ההסדרים אלה אינם חוקים תומכי תקציב, כי כל חוק יש לו השפעה תקציבית וכיו"ב.

אתי בלנדר: אלה רק נושאים שיש להם השפעה מיידית והכרחית על תקציב המדינה בשנה הקרובה.

אתי בלנדר: מכל מקום, משהפרק הזה נכלל בחוק ההסדרים, הוועדה מתבקשת לדון בו כפי שהוסכם.

אתי בלנדר: הוועדה תחליט, בהתאם לבעיות שיצוצו במהלך הדיון, ולא נוותר על דיון יסודי בסעיפים, אם הוועדה תספיק להשלים או לא תספיק להשלים.

אתי בלנדר: על כל פנים הדיון אמור להיות דיון רציני.

אתי בלנדר: אני לא יכולה שלא להגיב לדבריו של עו"ד יואל הדר.

אתי בלנדר: אני מבינה את הרגישות והפחד שאנחנו נכניס שינויים כמו "מדיניות השר" לעומת "מדיניות הממשלה".

אתי בלנדר: אחת ההערות שיש לי לגבי נוסח החוק, שלא ראיתי לזה תקדים בחקיקה, ועוד הערות נוספות.

אתי בלנדר: אז כמובן שזה מזיז משהו בכל הפאזל ובכל הפשרות שניבנו בין משרד התשתיות הלאומיות לבין משרד האוצר.

אתי בלנדר: הפשרות האלה מחייבות אתכם, מובן שהן אינן מחייבות את הוועדה ואת חברי הכנסת.

אתי בלנדר: חברי הכנסת יציעו הסדרים, ככל שהם ימצאו לנכון בעניין הזה.

אתי בלנדר: הממשלה תחליט אם היא מוכנה לחיות עם ההסדרים המוצעים, או שהיא תגיש הסתייגויות או שהיא תמשוך בכלל את הפרק הזה, בהתאם למה שיתגבש כאן.

דוידה לחמן-מסר: מה שנגלה לכם הבוקר - - -

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אחרי שאמיר דיבר אמרת שחברי הכנסת ישאלו שאלה.

דוד טל: ביקשת ונעתרנו לבקשתך שידבר גם המנכ"ל.

דוד טל: ביקשת ונעתרנו לבקשתך שידבר גם היועץ המשפטי.

דוד טל: כבר שכחתי מה אני רוצה לשאול?

אמנון כהן: אני לא אוותר, ואתה תשאל את השאלות.

דוידה לחמן-מסר: מה שנגלה בפניכם הבוקר, והיו דברים מעולם, זה ויכוחים בין משרדי ממשלה ואתם בצדק מדברם ביחסים שבין הממשלה לכנסת.

אמנון כהן: למה לא תסדירי את זה?

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מנסים להסדיר את זה, אבל יש לנו דעות שונות לגבי הנושאים האלה.

דוידה לחמן-מסר: לגבי חוק ההסדרים, אדבר על כך בהמשך.

דוידה לחמן-מסר: לגבי הממשלה: אנחנו עובדי המדינה, פקידי הממשלה, מחוייבים בהחלטות הממשלה.

דוידה לחמן-מסר: ומששר חדש כלשהו, אדוני יושב-ראש הוועדה, הגיע לשולחן הממשלה ורוצה לערער על החלטה הנוגעת לענייני משרדו, הדרך הנכונה היא לפנות לממשלה, לוועדת השרים לחקיקה או לממשלה במליאתה ולקבל ולהציע החלטות.

דוד טל: מה אנחנו צריכים לכבס את הכביסה המלוכלכת של הממשלה פה?

דוד טל: זה לא מענייננו.

דוד טל: שיגיעו לכאן עם כביסה נקיה או שלא יגיעו בכלל.

דוד טל: אני אפילו לא מוכן לדון בזה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא ביקשתי ממך לדון בכלום.

דוידה לחמן-מסר: ביקשתי לציין, לגבי דבריו של ידידי, מנכ"ל משרד התשתיות: אם שר התשתיות רוצה שהחוק הזה לא יכלל במסגרת חוק ההסדרים, הוא חייב בראש ובראשונה לפנות אך ורק לממשלה.

דוידה לחמן-מסר: העלאת הנושא הזה בפניכם בעייתית מבחינתי.

דוידה לחמן-מסר: הוא הדין לגבי חבריי.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו כעובדי המדינה מחוייבים בהחלטות הממשלה.

דוידה לחמן-מסר: באשר לסוגייה של חוק ההסדרים, שחברתי העלתה, זאת סוגיה כבדה ונכבדה, דנו בה רבות.

דוידה לחמן-מסר: בסופו של יום, הפרק הזה נכלל במסגרת חוק ההסדרים, בין היתר לאור העובדה שאכן צריך להערך לקראת 2006 ויפה להערך שעה אחת קודם.

דוידה לחמן-מסר: לפיכך, אם יש מקום להתחיל להסדיר את כל סוגיית הרישוי אגב פתיחת המשק, מן הראוי שיעשה את זה קודם לכן.

דוידה לחמן-מסר: הדחיפות בהכללת נושא זה - - -

אמיר ליבוביץ: מתחילת 2005 עד 2006 הכנסת לא תוכל לדון בחוק, שחייבים להכניס את זה לחוק ההסדרים?

דוידה לחמן-מסר: לכן הדחיפות היא גדולה.

אתי בלנדר: יש לי הרגשה שאם היתה מוגשת הצעה נפרדת היינו כבר באמצע הדיונים.

דוידה לחמן-מסר: את צודקת, גם לי ולאמיר לוי יש הרבה ויכוחים על חוק ההסדרים.

דוידה לחמן-מסר: אני יכולה לקבל, כמובן, את ההערות כשהן באות מהכנסת וממך, קשה לי לקבל אותן מחברי.

אברהם רביץ: סעיף 106 לתקנון אומר שחובתו של המנכ"ל לדווח לנו על כל הידוע לו בנושא הנדון פה גם אם זה נוגד את עמדת הממשלה.

אברהם רביץ: זאת חובתו.

אמנון כהן: הוא עשה את זה יפה מאוד.

אברהם רביץ: אני מערער על המערערים.

אתי בנדלר: הפרשנות לגבי סעיף 106 איננה חד משמעית ואינה אומרת שהם חייבים לדווח בניגוד לעמדת הממשלה.

אלי רונן: אני רוצה להודות לגב' לחמן-מסר על כך שהיא האירה את עיני, אבל הדברים היו ידועים לי מראש.

אלי רונן: משתמע מדבריה כאילו שבמהלך השנה הקרובה לא יהיה מי שיתן רשיונות.

אלי רונן: רבותי, רשיונות ניתנים השכם והערב ליצרנים פרטיים ולגורמים נוספים שרוצים להיכנס למשק הזה ואין עם זה שום בעיה.

אלי רונן: כך שאפשר לשבת ולהתדיין ולדון בכובד ראש סביב הסוגיה הזאת, ולא יקרה שום דבר למשק החשמל.

אלי רונן: סוגיית הרשיונות תמשיך להתנהל כפי שהיא מתנהלת היום.

דוד אסוס: הרשות לחשמל פועלת 9 שנים במשק.

דוד אסוס: אם לסכם בכמה מילים את עיקר פעילותה של הרשות, בעיקר אל שנוצרו יש מאין מאז שהכנסת השכילה להקים את הרשות הזאת.

דוד אסוס: בפעם הראשונה ראינו פעילות מול כל צרכני החשמל, שזה כל משק החשמל, להביא לידי ביטוי את רצונם ודרישותיהם של כלל הצרכנים, מהצרכן הביתי ועד גדול התעשיה בארץ, כולל היזמות הפרטית.

דוד אסוס: בפעם הראשונה הקמנו גוף שיכול גם לשמוע, גם לקבל, גם לאזן וגם להביא את מערך האינטרס הציבורי לכלל ביטוי הולם ענייני ומקצועי.

דוד אסוס: הדבר הזה לא היה קיים לפני שהוקמה הרשת.

דוד אסוס: ודאי שאסור לנו לתת יד לזה שמאמץ רב שנים יילך לטמיון בשל החלטות פזיזות.

אמנון כהן: יש לך בעיה עם החקיקה שמונחת לפנינו?

אמנון כהן: זה תואם איתך?

דוד אסוס: לא, ותכף אגיע לזה.

דוד אסוס: הדבר שני שהרשות עשתה זה להביא לריסון סך כל העלויות במשק, כפי שמופיע במטרת החוק, ולמיזעור העלויות של משק החשמל בכלל לטובת הצרכנים ולטובת המשק.

דוד אסוס: המרכיב השלישי שהרשות עשתה ולא היה קודם, הקמת התשתית המקצועית והכלכלית הראויה לביצוע שינויים במשק החשמל לטובת הצרכנים.

דוד אסוס: התשתית המקצועית והכלכלית הזאת הוקמו בזכות זה שהרשות מצאה לנכון לאזן בין כלל היזמות, חברת החשמל, הצרכנים ודרישות המשק.

דוד אסוס: אם אנחנו מסתכלים מה קרה מאז שהוקמה הרשות ולאן המשק הזה הולך: יש לנו החלטות ממשלה ברורות, כולל שינויי חקיקה מ-2003, שמשק החשמל צריך להתקדם למצב שיתן ביטוי גם לרצון הצרכנים וגם ליזמות פרטית.

דוד אסוס: אלה נושאים שמופיעים בהחלטת הממשלה, וגם שינויי החקיקה היו אמורים לתת פתרון לזה לפי החלטות הממשלה, ואנחנו נראה שהחוק הזה לא עושה את זה בכלל.

דוד אסוס: לשאלה האם יש צורך לעשות שינוי ולאחד רגולציה בהתאם להחלטות ממשלה?

דוד אסוס: התשובה היא חד משמעית - כן, כי כך זה נעשה בכל העולם, בארה"ב ובאירופה וכו'.

דוד אסוס: מי שרוצה לעשות שינוי מבני ורוצה להביא לידי ביטוי אופטימלי את דרישות הצרכנים, צריך לאחד רגולציה.

דוד טל: אתה בעצם אומר לנו שהחוק הזה לא משיג את המטרה?

דוד אסוס: בכלל לא.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אתה לא צריך דבר מעבר לזה.

אמנון כהן: נשמע עד הסוף.

דוד אסוס: לגבי חוק ההסדרים, מנכ"ל משרד התשתיות נתן את התשובה לשאלה הזאת.

דוד אסוס: כי בסופו של דבר, כפי שהוא אמר, אנחנו צריכים להבין שכל פעילות של איחוד הרגולציה בארץ, היא לקחת סמכויות ממשרד התשתיות, וזה גם מה שרצה האוצר לעשות.

דוד אסוס: פעילות כזאת לעולם לא תבוא משר התשתיות.

דוד אסוס: ועובדה שמה שהיה מונח על שולחן הכנסת ב-2003 והיה בקריאה ראשונה הוצא על ידי השר פריצקי.

דוד אסוס: שלושה התחלפו מאז שהביאו את זה לדיון בכנסת, ואף שר לא הציע, כי לא היה להם עניין בזה, וגם לא יהיה.

דוד אסוס: זאת אומרת, שאם האוצר או גוף אחר לא יכנס לבצע שינויים ולהביא לחקיקה דברים שהם לטובת הציבור, זה לא יבוא מהמשרד הזה.

דוד אסוס: לכן מהבחינה הזאת יש הגיון בכך שזה יבוא לידי ביטוי בחוק ההסדרים.

אמנון כהן: לא הבנתי מה טוב ומה לא טוב.

אמנון כהן: היתה סתירה בדבריך.

דוד אסוס: לגבי מהות השינויים כפי שהוצגו בשקפים כאן:

דוד אסוס: קרי שסמכויות, וכתוב פה שסמכויות של רשיונות צריכות לעבור לרשות – אני בעד, רק שהחוק לא עושה את זה.

דוד אסוס: החוק מעביר את האחריות לרשיונות אולם משאיר את הסמכויות בידי השר.

דוד אסוס: אלה שני גופים שונים.

אמנון כהן: היום משרד התשתיות מכין את הרשיון ונותן את הרשיון.

אמנון כהן: ההצעה היום שאתם תכינו וזה יהיה באישור השר?

דוד אסוס: לא רק באישור השר, אלא גם דרך הצוות המקצועי שלו, שזה מינהל החשמל.

דוד אסוס: זאת אומרת, היום במקום איחוד רגולציה - - -

אמנון כהן: אז זה יעבור פעמיים - - -

אמיר לוי: זה לא נכון, זה לא כתוב.

אמנון כהן: השר לא יחתום אוטומטית על מה שהרשות תגיש.

אמנון כהן: הוא יפנה לאיש מקצוע.

אמנון כהן: השר לא חותמת גומי, ויגיד: "הרשות נתנה, אני חותם".

אמנון כהן: הוא יתן לאיש מקצוע שלו, תהיה לך ועדה מקצועית.

אמיר לוי: זה לא איש מקצוע שהוא שלו.

אמיר לוי: הוא ממנה אותו.

אמיר לוי: זה לא תאגיד חוץ ממשלתי.

דוידה מסר-לחמן: היא ממשלתית.

דוידה מסר-לחמן: היא לא רשות לניירות ערך, היא רשות בתוך הממשלה.

דוידה מסר-לחמן: היא רשות של השר.

אלי רונן: זה לא נכון.

אלי רונן: לא מיני ולא מקצתיי.

אלי רונן: את פשוט טועה ומטעה.

יואל הדר: זאת אפשרות להכפיף.

דוידה מסר-לחמן: יש שאלה מה זה רגולציה בעולם מודרני?

אמנון כהן: אמיר יענה על השאלה.

אמנון כהן: לנו חשוב שהרשות תהיה עצמאית ולכן אם יש פה פגיעה בעצמאותה אנחנו רוצים לדעת.

אמנון כהן: אתה אומר מצד אחד, הוא לא צריך שום חוות מקצועית, כי הוא כפוף לי.

אמיר לוי: נכון.

אמנון כהן: מאיזה בחינה הוא כפוף?

אמיר לוי: מדובר ברשות שהיא רשות פנים ממשלתית.

אמיר לוי: יש שני סוגים של רשויות: אחת זאת רשות פנים-ממשלתית דוגמת רשות החשמל, רשות המים, רשות הגבלים עסקיים.

אמיר לוי: הסוג השני זה תאגיד עצמאי על-פי חוק, כמו רשות שידור, כמו רשות הדואר, רשות הנמלים לשעבר.

אמיר לוי: רשות החשמל היא מהסוג הראשון, זה רשות פנים-ממשלתית.

אמיר לוי: עובדיה הם עובדי מדינה.

אמיר לוי: הממשלה ממנה את מנהל הרשות, אבל השר מביא אותו.

אמיר לוי: כמו שראיתם, יש סמכויות לשר גם במדיניות וגם בפיזור הרשות.

אמנון כהן: שר התשתיות מביא באישור שר האוצר.

אמיר לוי: יש סמכות לשר אם הוא לא ממלא את תפקידו, לפזר את הרשות.

אמיר לוי: אני מדגיש שמדובר ברשות מהסוג הראשון שזאת רשות פנים ממשלתית ועובדיה הם עובדי ממשלה לכל דבר ועניין.

אמיר לוי: אין הבדל מהבחינה הזאת בין חובת הנאמנות שלי כפקיד באוצר לבין סמנכ"ל ברשות החשמל.

אמיר לוי: שנינו עובדי ממשלה לכל דבר ועניין.

אמנון כהן: זה כמו רשות המים?

אמיר לוי: כן.

אמנון כהן: גם אותו אפשר להחליף?

אמיר לוי: את זה אני לא זוכר.

דוידה לחמן-מסר: השאלה מה כתוב בחוק.

אמנון כהן: ביקשנו שתכינו לנו.

אמיר לוי: נתנו שתי דוגמאות.

אמיר לוי: בדקנו את הרשות השניה.

אמיר לוי: לגבי רשות המים אני אבדוק.

דוידה לחמן-מסר: אני יכולה להסביר למה יש את סמכות הפיזור - - -

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אמרת וביקשת וכיבדתי וכולם דיברו.

דוד טל: זמננו עוד מעט תם ויש שאלות שאנחנו רוצים לשאול וגם אנשים שהגיעו לכאן ירצו לשאול שאלות, וזה לא יבוא לידי ביטוי.

דוד טל: אם אתה רוצה שיהיה דיאלוג בין חברי המשרדים השונים, זה בסדר.

דוד טל: אלה הם נציגי הממשלה ועובדי ממשלה בצורה כזאת או אחרת.

דוד טל: את כל הויכוחים שהם עושים כרגע על חשבון הוועדה הזאת, הם צריכים לעשות במקום אחר.

דוד טל: זה לא מעניינו.

דוד טל: הם לא צריכים להסביר אחד לשני.

דוד טל: אנחנו רצינו לשמוע את אנשי המקצוע.

דוד אסוס: אני לא חושב שיש מקום כרגע להיכנס לניסוח.

דוד אסוס: עמדתי היא ברורה וחד משמעית, בחוק הזה כפי שהוא מוצע יש רצון לתת סמכות לרשיונות, ואין סמכות לרשיונות.

דוד אסוס: אני כיו"ר לא מבין איך אפשר להפוך את זה לסמכות לרשיונות.

דוד אסוס: אי אפשר לדעתי.

אמנון כהן: זה כמו לזרות חול.

דוד אסוס: בדיוק.

אמיר לוי: בכלל זה משרד התשתיות מתנגד?

דוד אסוס: נאמר פה ובצדק שצריך לשמור על סמכות ועצמאות הרשות.

דוד אסוס: להערכתי בהצעת החוק, כפי שהיא כתובה, אין עצמאות.

דוד אסוס: להפך, החוק מכפיף את כל פעילות הרשות, לרבות את מה שהיא השכילה לעשות בשנים האחרונות, בידי שר התשתיות, ולא רק בידיו אלא בידי מנהל מינהל החשמל ושר התשתיות.

דוד אסוס: לכן זה לא ראוי לדעתי.

דוד אסוס: גם הפיזור של הרשות, כפי שמופיע ב נוסח, הוא דרקוני למדי.

דוד אסוס: גם הציטוט של אמיר הוא לא מדוייק.

דוד אסוס: יש נקודתיים על הציטוט שלו.

דוד אסוס: אם היה ממלא את הנקודותיים ולא כותב את זה כך, אז זה לא מה שכתוב.

אמיר לוי: נקריא את כל הציטוט.

דוד אסוס: לכן, להערכתי, מטרות השינוי הן נכונות ומוצדקות, וצריך לעשות את השינוי הזה.

דוד אסוס: הייתי מבקש מיושב-ראש הוועדה לתת לאנשים שהגיעו לכאן להביע את דעתם בשני דברים.

דוד אסוס: אני לא מדבר כרגע על פעילות הרשות.

דוד אסוס: אני מדבר על כך שאנחנו נמצאים כרגע במצב שהמשק הישראלי, כולל היזמות, זקוק לשינויים.

דוד אסוס: המערכת הממשלתית היום של משרד התשתיות, של הרשות ושל האוצר, ועוד גופים אחרים, לא מאפשר למשק הישראלי להתפתח.

דוד אסוס: הדבר הזה ראוי שהכנסת תדון בו, ותשנה את המערכת הזאת שכבר להערכתי לא פועלת בצורה טובה מול היזמות.

דוד אסוס: אמר מנכ"ל משרד התשתיות שגם היום נותנים רשיונות.

דוד אסוס: זה נכון, אבל האנשים שמקבלים רשיונות יספרו האם הצורה שבהם ניתנים היום רשיונות סבירה למדינה מתוקנת שרוצה להתקדם?

דוד אסוס: להערכתי לא.

דוד אסוס: זה לא המצב.

דוד אסוס: המצב לא סביר.

דוד אסוס: צריך לעשות את הדברים בצורה ראויה, ובצורה שהם כתובים היום, זה לא ראוי.

דוד טל: אני רוצה להתייחס לדבריו של מנכ"ל משרד התשתיות ולדבריו של חבר הכנסת רביץ, שדיבר על סעיף 106 לתקנון, גם אם הוא לא חד משמעי: למה הדבר דומה?

דוד טל: שהממשלה החליטה, למשל, שאין סכנה להתפתחות מגיפה ליד הכור האטומי בדימונה.

דוד טל: אבל מנכ"ל משרד הבריאות בטוח, בתוקף היותו מנכ"ל ורופא, שיש סכנה גמורה עד לוודאות מוחלטת, שהולכת להיות מגיפה.

דוד טל: אתה סבור שזה יהיה נכון שיישב פה מנכ"ל של משרד ממשלתי, שחובת הנאמנות שלו היא גם כלפי אזרחי מדינת ישראל, והוא לא יגלה את אוזנם של חבריי הכנסת שיש סכנה, כמעט ודאות ברורה, שעומדת להיות מגיפה, הגם שזה בניגוד לעמדת ממשלה?

דוד טל: זאת רק דוגמא.

דוד טל: לעצם העניין, אמרו כאן חברי-הכנסת שדיברו בנושא הזה, שאין מקום באכסניה של חוק ההסדרים לחוק הזה.

דוד טל: כולם התבטאו כך בצורה כזאת או אחרת.

דוד טל: גם היועצת המשפטית של הוועדה אמרה שזה לא ראוי שזה יהיה בחוק הזה.

דוד טל: אומר מנכ"ל משרד התשתיות, על דעת השר וכל אשר להם, שאין מקום לזה, וזה צריך לבוא מטעם השר.

אמנון כהן: אומר יושב ראש הרשות שזה בחיים לא יבוא מטעם השר כי יש לו עניין בדברים כאלה ואחרים, לכן האוצר - - -

דוד טל: יושב-ראש הרשות אומר שגם אם נדון בחוק הזה, הוא לא ישיג את המטרות של החלטות הממשלה.

אמנון כהן: את זה נראה בסעיפים כשנקרא אותם.

דוד טל: כולם בעצם שוללים שהצעת החוק תבוא לשולחן הזה ושתידון כאן.

דוד טל: כשר הייתי נעלב אם אני לא יכול להביע את עמדתי והנחיתו עלי נושא.

דוד טל: אני צריך ללמוד אותו, אני רוצה להיות רציני.

דוד טל: זה לא דבר קטן, זה דבר מאוד רציני, הולך להיות כאן שינוי מבני, ארגוני, של סמכויות כאלה ואחרות.

דוד טל: אני הולך להיות אחראי בנושא הזה.

דוד טל: אני הולך לתת דין וחשבון לבוחר בעוד כך וכך שנים.

דוד טל: אני רוצה ללמוד את הנושא, ולא מאפשרים לשר הזה.

דוד טל: לכן אני אומר, אדוני היושב-ראש:

דוד טל: עם כל הכבוד, אנחנו לא מחוייבים לשום פשרה שתהיה או לא תהיה בין המשרדים השונים.

דוד טל: צודק המנכ"ל למשרד התשתיות: בזמנו המשרד קיבל את ההצעה והסכים להצעת החוק הזאת, בגלל שהשר הקודם הסכים לה בצורה כזאת או אחרת.

דוד טל: אבל המנכ"ל אומר עוד דבר: "אנחנו קיבלנו את זה כעסקת חבילה.

דוד טל: אם אתה מוציא איזה לבנה, אתה משנה לנו את כל הפאזל".

דוד טל: כאן הוא בא לרמוז לנו: או הכל או שום דבר, בהנחה שהשר יקבל את זה.

דוד טל: עם כל הכבוד, אני לא כפוף לשיקול דעתו של שר כזה או אחר.

דוד טל: אם אני חושב שזה נכון לצרכנים אני אצביע בעד, אם אני חושב שזה לא יהיה נכון לצרכנים, אצביע נגד.

דוד טל: מנכ"ל משרד התשתיות, העיר קודם שדידי טועה ומטעה.

דוד טל: אם היא טועה זה בעיה שלה.

דוד טל: אם היא מטעה את חברי-הכנסת, זאת בעיה שלנו.

דוד טל: לכן אני רוצה לדעת למה התכוון המנכ"ל כשאמר שהיא מטעה את חברי-הכנסת.

דוידה מסר-לחמן: אני מטעה?

דוד טל: אמר קודם מנכ"ל משרד התשתיות שאת טועה ומטעה.

דוד טל: אם את מטעה את חברי הכנסת, אני רואה את זה בחומרה רבה.

דוד טל: לכן אני מבקש לדעת למה הוא מתכוון.

אלי רונן: התייחסתי לשאלה: האם הרשות כפופה לשר?

אלי רונן: פה היתה הערתי: אני אומר לכם, לא מיני ולא מקצתיי, שום כלום.

דוידה לחמן-מסר: לא אמרתי שהיא כפופה לשר.

דוידה לחמן-מסר: אמרתי שהרשות היא של השר.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שלא התכוונת באמת שאני טועה ומטעה.

אורית פרקש-הכהן: הרבה דברים נאמרו על החלטת הממשלה ועל האיסור או אי האיסור לסטות מהחלטת הממשלה.

אורית פרקש-הכהן: אני סבורה שכל ההערות של ראש הרשות עומדים בקנה אחד עם החלטות הממשלה מהסיבה הפשוטה שהצעת החוק שמונחת בפנינו, סוטה באופן קיצוני מההנחיות של החלטות הממשלה.

אורית פרקש-הכהן: למה אני מתכוונת?

אמנון כהן: למה אני צריך לדון בזה?

אמנון כהן: את זה תסגרי עם שר האוצר.

אורית פרקש-הכהן: החוק הזה אמור להגשים מדיניות - - -

אמנון כהן: יש לכם בעיה לשבת עם שר האוצר?

אלי רונן: נקבעה ישיבה.

אמנון כהן: יש לך מה לומר מהותית לגבי החוק?

אמנון כהן: מה שבין השרים לא מעניין אותי בכלל.

אורית פרקש-הכהן: אני רוצה להצטרף לההערה של ח"כ רביץ, שאמר מתוך השכל הישר שלו את מה שתילי תילים כתבו על החוק הזה.

אורית פרקש-הכהן: הרשות הזאת באמת הוקמה כגוף עצמאי, שהיא הגורם המאזן במשולש הכוחות – שר התשתיות, שר האוצר והרשות, כאשר היא מהווה במה לצרכנים ולצרכים שלהם.

אורית פרקש-הכהן: פרופסורים כתבו את זה לפני שנכתב החוק ב- 96' וגם הגברת דידי לחמן-מסר בעצמה, לפני חוק ההסדרים הנוכחי, הבהירה בדו"ח מקצועי, שבכל החקיקה הזאת אין שום כוונה לפגוע בעצמאות של הרשות.

אורית פרקש-הכהן: אני חולקת על מה שאמר מר אמיר לוי.

אורית פרקש-הכהן: בחוק הזה אין מנגנון נכון של איזונים ובלמים.

אורית פרקש-הכהן: למעשה הוא המצאה שלא קיימת בשום מקום.

אורית פרקש-הכהן: החוק הזה הוא מודל נסיוני, בעוד שמה שקיים היום בחקיקה הוא מודל נכון ומקצועי שמקובל בכל המדינות בעולם.

אורית פרקש-הכהן: מה שמוצע כאן על ידי משרד האוצר זה מודל נסיוני, שאין כדוגמתו בשום רשות אחרת, ומתגלחים פה על גבם של צרכני החשמל.

דבורה ליפשיץ: המעמד של הרשות הזאת לא שונה מהרשויות האחרות שהוזכרו כאן כמו הרשות לניירות ערך.

דבורה ליפשיץ: הרשויות הללו הוקמו כתאגיד שהוא כשר לכל זכות וחובה.

דבורה ליפשיץ: הרשות הזאת, כמו הרשות ההגבלים, כמו רשות הגז, הוקמה כרשות בתוך משרדי הממשלה, כיחידה ממשלתית לא כשרה לזכויות וחובות כגוף עצמאי, אבל מבחינה מקצועית, שיקול הדעת שלה עצמאי לגמרי ולא כפוף לשרים.

דבורה ליפשיץ: לכן אין לשר התשתיות יותר מעמד ברשות הזאת מאשר לשר האוצר.

דבורה ליפשיץ: שר התשתיות אחראי על משק החשמל.

דבורה ליפשיץ: מבחינת המינויים ברשות זה שני השרים יחד, באישור הממשלה, ובכל הרשויות האחרות שהן תאגיד שכשר לזכות וחובה.

דבורה ליפשיץ: המינויים לא באים מעצמם, גם שם המינויים הם מינויים ממשלתיים.

דבורה ליפשיץ: אין הבדל.

ענת קליין: אני רוצה להצטרף לעמדות חברי ועדת הכלכלה שהם נגד החוק הזה.

אמנון כהן: גם אתם נגד?

ענת קליין: כן.

דוידה לחמן-מסר: הם רשות פנים-ממשלתית ושוב אנחנו מוצאים את עצמנו מול פקידים שמצאו לנכון לדבר נגד הממשלה.

דוידה לחמן-מסר: ואנחנו נשקול את הצעדים שלנו.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, כאן מישהי מהלכת אימים על עובדי הממשלה.

דוד טל: אדוני, לפני שהיא דיברה היא אמרה לה: "תיזהרי".

דוד טל: ואני אמרתי לה: "אל תיזהרי".

דוד טל: תאמרי את אשר על ליבך.

דוד טל: מה הדבר הזה?

דוד טל: להלך אימים על עובדי ממשלה בגלל שהיא משנה ליועץ המשפטי לממשלה?

דוד טל: זה נראה לך ראוי?

דוד טל: זה בסדר?

דוד טל: מה היא מפחידה את האנשים להסתיר מאיתנו?

דוד טל: מה היה קורה אם הייתי עושה את זה לאיזה פקיד ממשלתי?

דוד טל: זאת התנהגות לא ראויה.

אברהם רביץ: דידי אני פונה אליך.

אברהם רביץ: עם כל הערכתי: מה שאמרת לה היית צריכה לומר בחדרי חדרים, אבל לא פה.

אברהם רביץ: את מטילה אימים על כולנו.

דוד טל: אדוני, זאת האטמוספרה בין אם תודה בזה ובין אם לאו, שעובדי ממשלה לא יכולים להביע את דעתם בפני חברי-הכנסת שאמורים לקבל החלטה חשובה בתחום החשמל.

דוד טל: אומרת לה המשנה ליועץ המשפטית טרם דיבורה "תיזהרי".

דוד טל: מה זה צריך להיות?

דוד טל: לא נשמע כדבר הזה.

דוד טל: לא מתאים ליועצת משפטית לומר כדבר הזה.

דידי לחמן-מסר: אמרתי את זה בשקט ואתה שמעת את זה.

דידי לחמן-מסר: זה לא אישי, זה מקצועי.

דוד טל: זה מקצועי?

דוד טל: היא רוצה להביע את עמדתה המקצועית ואת לא נותנת לה?

דידי לחמן-מסר: אתה מסכים שכל אחד מפקידי המדינה יבואו ויגידו את עמדתם?

דוד טל: את תעשי להם סדר בבית ותגידי לכולם: "לימין שור".

דוד טל: אתםם תביעו עמדה אחת.

דוד טל: אבל לא כאן, לא אצלי.

אמיר לוי: את זה הממשלה אומרת.

אמיר ליבוביץ: בשביל זה הקמנו את הרשות להגבלים עסקיים.

אמיר לוי: אני לא יכול לומר מה שאני רוצה, אני לא מייצג את עצמי, אני מייצג את הממשלה לטוב ולרע.

דוד טל: אבל אי אפשר להטיל אימים על עובדים בישראל.

אמנון כהן: שאף אחד לא יטיל עליך אימים, לא חברי-כנסת ולא פקידים.

אמנון כהן: את תגידי דעתך בנושא המקצועי, ולעניין הסעיפים איפה יש בעיות.

דוד טל: שוב פעם את מהלכת עליה אימים.

דוידה לחמן-מסר: אני עושה את תפקידי.

דוד טל: היא מאיימת על הילדה כל הזמן.

דוידה לחמן-מסר: היא לא ילדה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו עובדות שנים רבות ותשאל אותה אם היא מאויימת.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לעשות הפסקה בישיבה.

אברהם רביץ: לא יתכן דבר כזה.

אברהם רביץ: מה הולך כאן?

ענת קליין: אני מבקשת להתייחס לעמדת ההגבלים העסקים והצעת החוק הזאת.

ענת קליין: צריך לזכור שחברת החשמל היא מונופול, לפחות בחלק מהמקטעים שלהם הם מונופול טבעי, דהינו שהכי זול לייצר באמצעות פירמה אחת.

ענת קליין: לפחות בחלק מהמקטעים ברגע שהיא מונופול טבעי ואז ממילא תהיה רגולציה לחברת החשמל.

ענת קליין: חשוב מאוד שהרגולציה הזאת תהיה עצמאית לחלוטין ומקצועית לחלוטין.

ענת קליין: לא יכול להיות שיכפיפו את הרגולציה של חברת-החשמל למדיניות השר, למדיניות הממשלה.

ענת קליין: זה משהו שצריך להיות לחלוטין א-פוליטי ומקצועי גרידא.

ענת קליין: הרשות לשרותים ציבוריים חשמל, באה ומפקחת על התעריפים לטובת הצרכנים כנגד מונופול החשמל ומאוד חשוב לשמור על העצמאות והמקצועיות של הפיקוח הזה.

ענת קליין: זה למעשה הנגיעה שלי למהות החוק.

ענת קליין: אני לא מדברת כרגע על איך צריך לנסח אותו, מבחינת מהות החוק, חשוב שהוא ישקף את העצמאות והמקצועיות הזאת.

אמנון כהן: את מתכוונת שצריך להוריד את פסקה 12?

ענת קליין: שלא כדאי להכפיף את נושא מתן הרשיונות למדיניות השר.

ענת קליין: גם הסנקציה הדרקונית של פיזור - - -

אמנון כהן: אבל היום זה כך.

ענת קליין: החוק הזה נועד להעביר את נושא הרשיונות לרשות החשמל.

ענת קליין: ברגע שמעבירים את הרשיונות לרשות החשמל אבל מכפיפים את זה למדיניות ממשלתית, למדיניות השר, למעשה כל הנושא הזה מתרוקן מתוכן.

ענת קליין: במקום שהוא יהיה מקצועי ועצמאי, הוא יהפך להיות מדיני, ולא ראוי שכך יהיה.

ענת קליין: גם הסקנציה של פיזור רשות החשמל, למעשה זאת סנקציה שמהלכת אימים מעל הרשות ושוב מכניסה את השיקולים המדיניים לתוך הפעילות העצמאית המקצועית, שצריכה להתצביע בתוך הרשות לחשמל.

אמנון כהן: חבר הכנסת טל, אני מבקש, כמו שאתה לא מסכים שכך יעשו לאחת העובדות, אני לא מסכים שאתה תתקוף פקידות.

דוד טל: לא תקפתי.

דוד טל: הערתי וביקרתי את הליכת האימים.

אמנון כהן: עם כל הכבוד הראוי, אני אבקש ממך שקצת תתרסן.

אמנון כהן: אני לא רוצה להוציא חברים שלי מהוועדה.

אמנון כהן: אבל לא ראוי כשאני יושב-ראש ועדה, תוקפים פקידי ממשלה.

אמנון כהן: לא מתאים לי הדברם האלה.

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את יצרני החשמל הפרטיים.

אליהו אשכנזי: אני עוסק בתחום החשמל קרוב לשלושים שנה, כאשר בארץ נכנסתי לנושא עם קבלת החלטות הממשלה בתחילת שנות ה-90', עוד לפני שהקימו את הרשות.

אליהו אשכנזי: באתי במיוחד מראש פינה כי נראה לי שחברי הכנסת לא כל כך מכירים את הנושא; את ההתמודדות היום-יומית בכניסה לשוק שהוא עד היום היה שוק מונופוליסטי.

אליהו אשכנזי: כמעט 4 שנים הסתובבתי סחור סחור מקבלת החלטת הממשלה לפתיחת משק החשמל.

אליהו אשכנזי: קשיים מפה ועד הודעה חדשה מצד חברת חשמל.

אליהו אשכנזי: כאשר קמה הרשות התחיל להיות סדר.

אליהו אשכנזי: התחילה תזוזה, וגם זה לקח מספר שנים עד שהרשות התחילה להתאפס - אמות מידה, נושא של קריטריונים, איך מקבלים רשיון, ונושאים טכנים.

אליהו אשכנזי: מצד שני עמדנו גם מול משרד התשתיות.

אמנון כהן: מה לגבי החקיקה הזאת?

אליהו אשכנזי: אני תכף אגיע לזה.

אליהו אשכנזי: שר בממשלת ישראל, עם כל הכבוד, הוא אדם והוא דמות פוליטית והוא גם לחיץ.

אליהו אשכנזי: גוף כמו חברת חשמל, כמו שאתםו יודעים מהעיתונות, מפעילים לחצים מפה ועד הודעה חדשה כדי לקבל הטבות כאלה ואחרות, או להקשות על גופים כאלה ואחרים שרוצים להיכנס לשוק.

אליהו אשכנזי: חד וחלק.

אליהו אשכנזי: כדאי לקרוא לדברים בשמם.

אליהו אשכנזי: יש לנו קשיים ואנחנו מידי יום נכנסים לזה.

אליהו אשכנזי: חלק מהזמן חברת חשמל מצליחה להפעיל לחץ על משרד התשתיות, חלק מהזמן לא.

אליהו אשכנזי: אתם כחברי כנסת וכחברי ממשלה, לפחות בשנים הראשונות, חייבים לתת חממה ליצרני החשמל, ויציבות.

אליהו אשכנזי: נקודת האור היחידה שיש לנו היום זאת הרשות, ולא בגלל שיש לי משהו עם הרשות.

אליהו אשכנזי: הרשות חייבת להיות גוף עצמאי לחלוטין, מאחר ומחר ילחצו על השר והשר יסגור את זה עם השר השני, והעסק הזה יכול להתמוטט לנו בפרצוף.

אליהו אשכנזי: אנחנו צריכים לשקול טוב טוב אם אנחנו לא לוקחים סיכונים.

אליהו אשכנזי: יתרה מזאת, הנושא של רשות לחשמל, זאת לא המצאה ישראלית.

אליהו אשכנזי: זאת העתקה ממדינות אחרות.

אליהו אשכנזי: עברנו על כמה מדינות באירופה, כולל ארצות הברית, לא ראיתי רשות אחת שכפופה לשר.

אליהו אשכנזי: אסור שיהיה כזה דבר.

אליהו אשכנזי: נושא של רשיונות, להערכתי עדיף להעביר את זה לרשות, בגלל כל השינויים.

אליהו אשכנזי: איך עושים את זה?

אליהו אשכנזי: יש לכם יועצים משפטיים, אתם יודעים איך לעשות את זה.

אליהו אשכנזי: אם תכפיפו את זה גם לרשות וגם לשר, אז עוד פעם אנחנו מגיעים לניגוד אינטרסים.

אליהו אשכנזי: אם אתם לא יודעים, היום יש ניגוד אינטרסים רציני בין משרד התשתיות לבין הרשות.

אליהו אשכנזי: אנחנו כל פעם מתנגשים בזה.

אליהו אשכנזי: לנו זה לא כל כך משנה.

דוד טל: אתה יכול לתת דוגמא?

אליהו אשכנזי: אני אתן לך דוגמא אחת: כיצרן צריך לעבור בדיקות מסויימות של חברת החשמל.

אליהו אשכנזי: אז ישנן תקנות של משרד התשתיות, ישנן תקנות של הרשות, וחברת החשמל מתחילה לשחק בין שניים, בדיוק כמו שבמשפחה יש אמא ויש אבא.

אליהו אשכנזי: איפה שנוח הילד הולך.

אליהו אשכנזי: אז הוא לוקח את הדברים הטובים להם ממשרד התשתיות, ואת הרעים לו מהרשות, ולהפך.

אליהו אשכנזי: אנחנו נופלים בין הכסאות.

אליהו אשכנזי: אני בא לרשות, אז הרשות לא קבעה את התקנה הזאת.

אליהו אשכנזי: מצד שני, אני בא למשרד התשתיות, ואז משרד התשתיות לא.

אליהו אשכנזי: אנחנו מתמודדים עם גוף שהוא מונופול, והוא גדול, והוא קשה, ועובד בדרכים שלא תמיד אנחנו מכירים אותם בשוק הישראלי.

אליהו אשכנזי: אנחנו מאוד מבקשים, שתתנו את הדעת על זה, תשמרו על נקודת האור הזאת שהיא עצמאות לחלוטין ולא כפופה לשום רשות.

אברהם רביץ: הרשות מכתיבה את המחירים?

אליהו אשכנזי: הרשות מכתיבה היום את התעריפים, גם לי, בצורה הוגנת.

אליהו אשכנזי: אין לנו בעיה עם זה.

אליהו אשכנזי: אנחנו כפופים לתעריפים של חברת החשמל.

אליהו אשכנזי: ברגע שזה יהיה כפוף להחלטה ולחץ של שרים, הנושא הזה יתפוצץ.

אליהו אשכנזי: גם ברשות יושבים בני אדם.

אייל כהן: אני יצרן פעיל שמייצר חשמל שנה וחצי, מעביר אותו על קווי חברת חשמל ומוכר לצרכנים פרטיים.

אייל כהן: כדי שיהיו הרבה יצרנים כמונו, וכדי שתהיה תחרות בפלח החשמל, צריך רגולטור אחד.

אייל כהן: במצב הדברים הנוכחי ישנם מספר מסויים מסויים של תחומים שבהם יש לנו אפשרות או מצבים שאנחנו מקבלים הנחיות סותרות, או שלפחות לא מתיישבות, עם הרשות ועם מינהל החשמל ומשרד החשמל.

אייל כהן: בשני הגופים יושבים אנשים עם כוונות טובות.

אייל כהן: אנחנו מעוניינים שתהיה לנו כתובת אחת.

אבשלום וילן: לא הייתי בדיון, למיטב ידיעתי לחוק הזה אין עלות תקציבית, לכן כמו בכל דיון שמגיע הנה, למה לא לקיים דיון רציני, לא על פי חוק ההסדרים?

אבשלום וילן: האם לשר האוצר ולשר התשתיות יש הודעה משותפת בנושא?

אמנון כהן: אני מכבד את כל אלה שהגיעו לוועדה מאוד חשוב לי שכולם יגיעו גם להקראת החוק.

אמנון כהן: אני חייב לסיים את הדיון.

אמנון כהן: בישיבה הבאה ניתן רשות דיבור לכל מי שלא דיבר.

אמנון כהן: הוועדה תשים דגש חזק על נושא עצמאותה של הרשות לשרותים ציבוריים – חשמל.

אמנון כהן: אנחנו שומעים את הרעיונות.

אמנון כהן: חשוב לנו לחשוב שיינתנו ביתר קלות הרשיונות האלה ונשקול איך עושים את זה בכפיפות אחת לגוף אחד.

אמנון כהן: תודה רבה על ההשתתפות.

אמנון כהן: אני מבקש מהמשרדים לתאם את הדברים.