ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 358, 2005-02-14 11:00

אמנון כהן: אני פותח את הדיון בנושא תקנות התעבורה, תיקון מס', שיהיה בעתיד, התשנ"ה-2004.

אמנון כהן: זה למעשה המשך דיון מתאריך 7.2.2005, ואנחנו נותנים זכות דיבור לעורכת הדין חוה ראובני.

אמנון כהן: תציגי בבקשה את הנוסח הראשון שהגשתם לוועדה ואנחנו נתחיל היום מההתחלה ממש.

חוה ראובני: בתקנה 1 לתקנות התעבורה, התשכ"א- 1961 להלן התקנות העיקריות: אחרי הגדרת מכונה ניידת יבוא, מכונה ניידת רגלית, מכונה ניידת שיתקיימו בה שני אלה.

חוה ראובני: מכוונת בידי אדם האוחז בה.

חוה ראובני: אינה מיועדת על פי המבנה שלה להסעת נהג או נוסעים על גביה.

חוה ראובני: זה סוג מסוים של מכונות ניידות, יש כאלה מחבשים, יש כאלה מלגזות, שלא נוסעים עליהם אלא דוחפים אותם, יש---

אמנון כהן: מה אתם מבקשים בתקנה?

חוה ראובני: בתקנה הזאת זה רק הגדרה, מה אנחנו מבקשים יבוא בהמשך.

אמנון כהן: מה ההגדרה עוד פעם.

חוה ראובני: מכונה ניידת שהתקיימו בה שני אלה: מכוונת בידי אדם האוחז בה.

חוה ראובני: אינה מיועדת על פי המבנה שלך להסעת נהג או נוסעים על גביה.

דוד טל: כל אחד רשאי לנהוג בדבר שכזה?

חוה ראובני: זה מה שאנחנו מתכוונים להציע.

דוד טל: והוא עובר איזה הכשרה לפני כן, גברתי?

חוה ראובני: בהיותו רכב, יכול עליו החובה לדעת איך להפעיל אותו, ככל רכב אסור לנוהג בו אלא אם כן אדם בקי בשימוש ובהפעלה, יש תקנה כללית כזו.

דוד טל: סליחה גברתי, השאלה היא ברורה מאוד, האם אדם שמניע דבר שכזה צריך לעבור הכשרה או שכל אדם שמלאו לו 16 שנים יוכל להחזיק את זה ולנהוג בזה?

חוה ראובני: אין דרישה בתקנות התעבורה להכשרת---

דוד טל: אם אין דרישה, איך אדם שאין לו הכשרה לזה, ידע איך להפעיל את זה?

דוד טל: מה הסכנות שטמונות בהפעלה של מכשיר כזה?

דוד טל: אולי יש פה איזה לקונה וצריך לתקן אותה?

חוה ראובני: ככל שזה מלגזה, הוועדה הזאת אישרה תקנות שחייבו---

דוד טל: יכול להיות שזה מכבש לצורך העניין, או מתרוממת למשל.

חוה ראובני: מתרוממת זה מלגזה.

דוד טל: זה מלגזה?

דוד טל: גם לתמרים זה אותו דבר?

חוה ראובני: כן, עם מזלג הרמה.

חוה ראובני: אנחנו הגבלנו מאוד את תנאי השימוש בזה ויש גם תקנות הבטיחות בעבודה שמסדירות הכשרה לשימוש במכונות במסגרת מפעלים ותקנה 25 שמחייבת אדם לא להשתמש ברכב אלא אם כן הוא בקי בהכשרתו.

חוה ראובני: הכשרה ספציפית לאלה אנחנו, תראו בהמשך, אמרנו שאי אפשר שהם ינועו יותר מארבע קילומטר לשעה---

דוד טל: מכאן נובעת השאלה, איך אדם, בחור בן 16 שמפעיל דבר כזה, אם לא עבר הכשרה, ידע שאסור לו לעבור את המהירות של ארבע קילומטר לשעה?

חוה ראובני: מן הסתם הוא לא קונה את זה ולוקח את זה הביתה, זה במסגרת העבודה, זה במסגרת מקום העבודה ומקום עבודה לא מפקיד בידיו את הדבר הזה, אלא אם כן הוא יודע מה לעשות עם זה.

חוה ראובני: ידיעת הדין זה דבר אחר, לא בכל מקרה כל דין אדם עובר הכשרה ספציפית לעניין איזה שהוא מכשיר---

דוד טל: אולי גם נאפשר נהיגה ברכב פרטי למשל, אותו דבר כמו זה, לא לעבור שום קורס, שום טסט וניתן לו, נפקיד בידיו איזה שהוא רכב שכזה?

חוה ראובני: אנחנו רואים את זה כאחר, אנחנו רואים את זה כדבר שאם המהירות היא מוגבלת ואוסרים עליו לנסוע בדרך---

דוד טל: אבל הוא לא יודע, הוא לא יושב על זה הוא מוביל את זה---

אמנון כהן: לאיזה מפעלים זה מיועד, לאיזה מחסנים?

חוה ראובני: בדרך כלל לסופרמרקטים, במחסן של סופרמרקט למשל---

דוד טל: אדוני, לא משנה לאן זה מיועד, מה שמשנה את דעתי, אם האדם שמפעיל את זה, במקרה וזה נהג בן 16, יודע שאסור לו לעבור את מהירות הארבעה קילומטר בשעה והוא לא יכול לדעת אם הוא לא עבר קורס.

דוד טל: הוא יכול לעבור לשבעה קילומטר בשעה, אני הולך מהר---

חוה ראובני: אסור לו להיות בדרך למשל---

אמנון כהן: ההגבלות האלה יבואו בהמשך?

חוה ראובני: הדרישות, השימוש, בשלב הזה הייתה לנו רק הגדרה, בהמשך אנחנו נראה את הכללים לגבי השימוש בזה.

חוה ראובני: אסור להפעיל את זה בדרך---

דוד טל: גברתי, את עדיין לא עונה על שאלתי, ואני מבקש לא להפנות את חברי הוועדה, מפני שהשאלה שלי היא מאוד ברורה ומה שגברתי מפנה אותנו לשם, שלא יהיה נער בן לא פחות מגיל 16 ולא ינהג ממהירות ארבעה קילומטר לשעה ומכאן נובעת השאלה איך הבחור הזה ידע?

דוד טל: שאני עובר הכשרה מקצועית למשהו, גם על קטנוע או משהו אחר, אז אפשר לדרוש ממני, עברתי קורס ואני יודע שאסור לי לנסוע במהירות כזו וכזו, אני יודע שתמרור זה וזה במכניסה למנהרה למשל מראה כך ולא אחר, אבל אם לא עברתי הכשרה איך אני אדע?

חוה ראובני: קודם כל חס וחלילה, אין לי שום כוונה להטעות את הוועדה, אני נותנת את התמונה המלאה.

חוה ראובני: בדיני התעבורה אין דרישה להכשרה על הכלי הזה ולא דרישות מיוחדות למעט מה שהזכרתי לגבי מלגזה.

חוה ראובני: דיני בטיחות בעבודה יש להם כללים מסוימים---

אמנון כהן: חבר הכנסת טל, כרגע מה שאנחנו מדברים זה על הגדרות בלבד, בוא נתקדם ונגיע לדברים האלה גם, אני בטוח שנגיע בהמשך לדברים האלה, זה ההגדרה הראשונית.

אמנון כהן: פסקה שתיים מה אומרת?

חוה ראובני: אחרי הגדרת מנהל אגף הרכב יבוא, מספר שילדה, המספר שהטביע יצרן הרכב בעת יצורו בשלדת הרכב ובהעדר שלדה במרכב.

חוה ראובני: בהגדרת רכב אספנות, אחרי רכב פרטי דו שימושי, יבוא אוטובוס.

חוה ראובני: ובמקום 4 קילוגרם יבוא 12 אלף קילוגרם.

אמנון כהן: מה זה הדבר הזה?

חוה ראובני: כאן יש לנו קטגוריה בתקנות של רכב אספנות, זה רכב בן למעלה משלושים שנה ושהוא יש לו כללים מיוחדים לגבי הרישוי שלו, אנחנו מציעים שזה לא יהיה מוגבל לרכבים פרטיים על 4 קילוגרם, אלא יאפשר להיות גם אוטובוס ורכב מסחרי על 12 אלף קילוגרם יוכל להיכנס לקטגוריה הזאת של רכב אספנות שלגביו יש כללים כגון, רישוי לתקופה קצרה, איסור נסיעה בשעות העומס, היכולת לחדש---

אמנון כהן: טוב, נראה בהמשך.

אמנון כהן: חבר הכנסת טל בנושא הגדרות, אנחנו נוכל להצביע כי אנחנו ניכנס לפרטי פרטים יותר מאוחר---

דוד טל: אני לא יכול להצביע על זה אדוני.

דוד טל: אם אני מקבל, לדעתי יש פה איזה לקונה ואני רוצה להבין אותה, אם אדוני רוצה להגיע לאחר מכן, קיבלתי את הצעתו של אדוני---

אמנון כהן: אני מקבל, בואו נמשיך.

חוה ראובני: תקנה 2 אושרה בישיבה הקודמת.

אמנון כהן: אוקיי, תקנה 3.

חוה ראובני: תקנה 3, כאן אנחנו נכנסים למהות של השימוש במכונה ניידת רגלית.

חוה ראובני: בתקנה 39 א(א) לתקנות העיקריות, אחרי 30 קילומטר לשעה, יבוא, או במכונה ניידת רגלית.

חוה ראובני: תקנה 39 א' עניינה כללי התנועה בדרך של מכונות ניידות באופן כללי ובין היתר היא אוסר לנסוע בדרך, אני מייד פותחת ואקרא את הנוסח.

חוה ראובני: הכלל הוא: "שלא ינהג אדם במכונה ניידת שמהירותה המרבית המתוכננת על ידי יצרנה עד 30 קמ"ש בדרך, אלא לשם חצייתה וכאשר היא נסיעה לביצוע עבודה של המכונה הניידת או בתחום עד 500 מטרים מהמפעל של בעליו.

חוה ראובני: " אני קראתי את זה טיפה בקיצורים, זו המהות ואנחנו מבקשים את הכלל הזה להכיל גם על מכונה ניידת רגלית.

אמנון כהן: למה אין את זה?

חוה ראובני: זה לאסור על מכונה ניידת רגלית כזאת לנסוע בדרך, אלא לשם חצייתה.

דוד טל: זאת אומרת שנער בן 16 יוכל לקחת מכונה כזאת רגלית ולנסוע בה 30 קמ"ש בשעה שהוא חוצה כביש.

חוה ראובני: לא, בהמשך יש את התקנה הבאה שאומרת שאי אפשר לנהוג במהירות העולה על ארבעה קמ"ש.

חוה ראובני: כאן ה-30 קמ"ש מתייחס למכונות ניידות בכלל, וכאן היא מוסיפה לקטגוריה הזאת היא מוסיפה גם את המכונה הניידת הרגלית.

חוה ראובני: לאסור עליה לנסוע בדרך אלא לשם חצייתה.

חוה ראובני: זה כולל אפילו מכונות שטיפת רצפות באולמות שמחות---

אמנון כהן: שנייה, ב-39 א', הקראת לי את התנועה של מכונה ניידת, לא הבנתי מה המהירות בסוף, המכשיר שאנחנו מדברים עליו, מה המהירות?

חוה ראובני: בתקנה הבאה, כבוד היושב ראש, אני אראה שאנחנו מציעים שלאסור עליה מהירות שעולה על ארבע קילומטר לשעה.

חוה ראובני: פה השלושים קילומטר נמצא בתור הגדרה לגבי מכונה, על מי חל התקנה הזאת 39 א(א) האוסרת תנועה בדרך?

חוה ראובני: היא חלה על מכונה ניידת בכלל שמהירותה המרבית המתוכננת היא 30 קמ"ש ואני מבקשת להוסיף לזה גם מכונה ניידת רגלית.

אמנון כהן: אוקיי, מה הסעיף הבא?

חוה ראובני: בסעיף הבא אני מבקשת להוסיף לתקנה 39 ד' לאור העובדה שבינתיים התפרסמו, מאז שכתבתי את זה, תקנות אחרות שהוועדה אישרה, בענייני טרקטורים, אני מבקשת לקרוא לזה ג(1) ולא ד', כי יש לנו כבר, ממש השבוע נולדה תקנה 39 ד' שאושרה על ידי הוועדה לפני מספר שבועות.

חוה ראובני: אחרי תקנה 39 ג' רבתי יבוא, 39ג(1), תנועת מכונה ניידת רגלית: לא ינהג אדם במכונה ניידת רגלית, אלא אם כן מלאו לו 16 שנים.

חוה ראובני: הנוהג במכונה ניידת רגלית, לא יסיע עליו אדם אחר.

חוה ראובני: על אף האמור בתקנה 54 שהיא התקנה שעניינה מהירויות, לא ינהג אדם במכונה ניידת רגלית במהירות העולה על ארבע קילומטר בשעה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, כאן אנחנו חוזרים לשאלה הקודמת, אני רוצה לומר שיש כאן איזה בעיתיות בסעיף הזה, משום שתראה, אדוני היושב ראש, יש ילדים שלומדים בבית ספר, בני 16 שהם בחופש הגדול יוצאים לעבוד, עובדים לפעמים גם בעבודות מהסוג הזה.

דוד טל: אפשר לפי התקנה הזאת, להפקיד בידי נער בן 16, מן מכשיר שכזה, מכבש או כל דבר, מה שתרצה, והילד הזה בעצם לא מודע לכללי הבטיחות של הכלי הזה---

אמנון כהן: אבל הוא מקבל את זה ממנהל העבודה.

דוד טל: אז זה מה שאני שואל, אם הילד הזה עובר איזה שהיא הכשרה, וכאן אין שום מקום שעובר הכשרה.

דוד טל: כלומר, שאנחנו מוצאים רישיון נהיגה, תרם הוצאת הטסט, אתה עובר איזה שהיא הכשרה מסוימת, אתה מקבל שלושים או ארבעים שיעורים, יש פה מורה---

אמנון כהן: אפשר יהיה, מה שמעלה חבר הכנסת טל שהוא חשוב מאוד, לא ינהג אדם במכונה ניידת רגלית, אלא אם כן מלאו לו 16 שנים וקיבל הכשרה מתאימה ממנהל העבודה, משהו כזה, אפשר יהיה להוסיף?

אמנון כהן: וקיבל הכשרה מהגוף המוסמך, או מנהל עבודה, מנהלו הישיר.

אמנון כהן: בכל מקרה הוא לא יגע במכונה הזאת כל עוד לא יקבל הכשרה, זה מובן מאילו, אנחנו רוצים שזה יהיה כתוב.

חוה ראובני: כל הנושא של ההכשרה של המלגזות, נמצא במסגרת משרד העבודה בבטיחות וגהות.

חוה ראובני: אמרנו בעצם שזו מכונה ניידת כמו מלגזה שיש לה הגה וכולי ששם כן צריך רישיון נהיגה.

חוה ראובני: אמרנו, זה מכונה ניידת אחרת שדוחפים אותה---

אמנון כהן: לא דוחפים, לוחצים על כפתור והיא זזה לבד, לא דוחפים אותה.

חוה ראובני: כאילו מסיעים אותה, בהגדרה אנחנו לא, יש לה מנוע, היא נוסעת לבד ואתה צריך לדעת---

אמנון כהן: הבעיה יכולה להיות גם הפוך ולדרוס את הנער.

חוה ראובני: אני מסכימה אתך, וחבר הכנסת טל, אם צריך למצוא באמת דרך להעביר הכשרה, זה צריך לבוא באותה מסגרת של הכשרה של המלגזות שעליהם ממונה משרד העבודה.

דוד טל: גברתי מדברת על מלגזות ואני מדבר על כל, הסעיף הזה מדבר באופן כללי על כל מכונה מהסוג הזה---

מיכה גולד: התשובה נמצאת בחוקי העבודה אדוני, זאת אומרת זכות העובד לדעת, חובת המעביד לידע.

מיכה גולד: זה זכות בסיסית שהיא קיימת בכל מקום עבודה.

מיכה גולד: לא יתכן שמישהו יעלה שם ויקבל את ההיתר לנהוג או להוביל את אותה מכונה שאנחנו מדברים עליה, אלא אם הוא קיבל איזה שהיא הדרכה, לכן זה חובה של המעסיק או המעביד ולכן מופיע בחוקי העבודה.

דוד טל: אם זה כתוב בחוקי העבודה, ואתה אומר את זה לפרוטוקול, אז אני מקבל את זה.

אמנון כהן: אז חבר כנסת טל, אנחנו נוכל להצביע על ההגדרות?

דוד טל: כן.

אמנון כהן: כולל ארבע.

אמנון כהן: אוקיי, אז מי בעד התקנות מההתחלה עד סעיף 4, כי סעיף 2 אושר בישיבה הקודמת, אז זאת אומרת על ההגדרות עם הסעיפים הקטנים, 1,2,3.

אמנון כהן: על סעיף 3 ועל סעיף 4?

אמנון כהן: חבר כנסת דהן, אתה איתנו?

נסים דהן: לא, אני לא מצביע, אני הייתי רוצה להצביע על תקנה 2 ולבטל אותה.

אמנון כהן: אבל זה עבר כבר.

נסים דהן: אני יודע שזה עבר, אבל אני מבקש דיון מחדש על זה.

אמנון כהן: טוב, אנחנו בינתיים הצבענו חבר כנסת טל עד כולל ארבע.

אמנון כהן: נמשיך בבקשה גברת חווה, תקנה 5.

חוה ראובני: תקנה 5, זה תיקון תקנה 69.

חוה ראובני: בתקנה 69 ה' לתקנות העיקריות בסופה יבוא, ולא יאוחר מ-12 שעות ממועד קלקול הרכב.

חוה ראובני: זאת תקנה 69 היא תקנה שאוסרת באופן כללי להעמיד רכב בשולי הדרך, היא מתירה להעמיד את הרכב, רכב מקולקל, "שהיה הכרח לעצרו ולהשאירו באופן זמני עקב קלקולו ובלבד שעובד הרכב יעשה את כל הדרוש להסיעו ולהרחיקו מהדרך בכלל במהירות האפשרית", אנחנו רוצים לקצוב תקרה לא יותר מ-12 שעות, העמדת רכב בשוליים היא מסוכנת---

אמנון כהן: 12 שעות?

חוה ראובני: תקרה, התקנה היום אומרת שיש לפנות רכב מקולקל בשולי הדרך, יש לפנותו במהירות האפשרית, אנחנו רצינו לתת לזה תקרה של 12 שעות.

אמנון כהן: מי יכול לתת לי תשובה, אם אני מפנה את הרכב ב- 12 בלילה או בשמונה בוקר, מה תעריף הפינוי, גרירה?

אמנון כהן: נתקעתי ב-12 בלילה, מה התעריף אם הוא גורר אותי בהתחשב בזה שאין לי ביטוח, אני מזמין במיוחד גרר, מה התעריף ב-12 בלילה ומה התעריף בשמונה בבוקר?

חוה ראובני: זה לא בשליטת הממשלה, אנחנו לא מסדירים את העניין הזה, זה עניין של---

אמנון כהן: אני שואל את זה לא סתם---

לאה ורון: המחיר לא בשליטת הממשלה אבל הממשלה באה ומציעה לוועדה לקבוע רק 12 שעות שאפשר להחנות את הרכב בשולי הדרך.

לאה ורון: שואל היושב ראש, האם העובדה שגוררים רכב בשעות הלילה או בשעות היום, יש לה תעריפים שונים?

חוה ראובני: בעיקרון אנחנו הסרנו את הפיקוח החל משנות ה-90---

דוד טל: גברתי, סליחה שאני קוטע אותך.

דוד טל: אדוני היושב ראש, יש הבדל בין זה שאני אעבוד ביום ובלילה, אני אקח כסף---

חוה ראובני: חבר הכנסת טל, אם הייתי ממשיכה הייתי אומרת אין פיקוח, אבל יש שינוי בין התעריפים.

אמנון כהן: אוקיי, אז לכן אני חושב שאם אשתי נתקעה בשמונה ולא אספיק בלילה כי התעריף מאוד יקר ואני משתכר רק ב-3000 שקל בחודש, לכן אני חושב שאני אעשה את זה בבוקר ואני חושב ש-12 שעות לא יספיקו לי.

אמנון כהן: מצד אחד, אני חושב שכל אחד שרוצה לשמור על רכבו הוא תוך שעתיים יפנה את הרכב כי יותר מזה יכול לבוא והוא לא ימצא או את הרכב או חלקים מהרכב.

אמנון כהן: אבל, אני חושב יחד עם זאת, להשאיר את האופציה, אני חושב ש-12 שעות זה קצר מידי לאלה שחושבים שכרגע קשה להם, על מנת באמת שלתת את האופציה קצת יותר זמן להיערך אולי להוסיף שעתיים לפחות, נעשה את זה 14 שעות---

דוד טל: אני לא מבין אדוני, באיזה שעה אשתך נתקעה בשמונה בערב?

דוד טל: אז יש לה עד שמונה בבוקר זמן.

אמנון כהן: כן, נציגת המשטרה.

שולמית שמעון: חשוב שאנחנו נראה לנגד ענינו גם את הנושא של מידת הסיכון שיש בעצירת רכב בשולי הדרך, בעיקר רכב לא תקין.

שולמית שמעון: בכבישים שהם כבישים בין עירוניים, לא מוארים, סכנת נפשות, גם בכבישים מהירים, אנחנו כמשטרה היום, ברגע שאנחנו נתקלים בכלי רכב שנמצאים בצד הדרך, אנחנו עושים את הכול כדי לאתר את הנהג שיזיז את הרכב בהקדם האפשרי מהמקום, כי כל שירות שלו לצד הכביש מהווה סיכון.

אמנון כהן: הגעת לרכב, איך את יודעת מתי חנה?

שולמית שמעון: אם מדובר במשמרת שמסיירת באותו קטע דרך, היא יודעת בדיוק מתי הרכב היה במקום, מתי לא.

שולמית שמעון: ההנחיה היא, כל רכב שנמצא בשולי הדרך ועשו סיבוב וראו אותו פעם נוספת ומדובר בעיקר בקטעים של דרכים בין עירוניות ומהירות, לפנות אותו בהקדם האפשרי מהמקום.

שולמית שמעון: לאתר את בעל הרכב, לבקש ממנו להזיז.

שולמית שמעון: כאן הוראת החוק הזו באה רק לעזור לנו ולהקל כדי למנוע את מידת הסיכון שקיימת בהעמדת רכב בצד הדרך.

שולמית שמעון: ולא מדובר בהחניית רכב עקב קלקול סתם, אלא מדובר בצד הדרך, מאוד מסוכן ולא בטוח.

אמנון כהן: לא ענית לי אבל על השאלה.

שולמית שמעון: ניידת רואה, ניידת נמצאת על קטע מסוים---

אמנון כהן: איך תוכיחי אם שמתי בשמונה או בתשע, מתי עברו 12 שעות איך את יודעת?

שולמית שמעון: ברגע שהניידת עוברת, היא רואה פעם ראשונה את הרכב, היא לא יכולה לדעת אם הרכב הוחנה---

אמנון כהן: אבל נגיד ראיתי את זה בשש בערב, ואני שמתי את זה בשמונה בכלל---

שולמית שמעון: נכון, אבל יש דיווח למוקד וזה נרשם, אנחנו לא בעד לרדוף אחרי הנהגים שיפנו את כלי הרכב אם 12 שעות או עשר שעות להזיז את הרכב, אלא במיידי.

שולמית שמעון: חשוב להדגיש שאם ניידת נתקלת ברכב שחונה במקום היא מבקשת את עזרת המוקד לאתר אותו, אנחנו לא בקטע של האכיפה אנחנו בקטע של פשוט לפנות את הרכב כדי שלא יהווה סיכון.

שולמית שמעון: והמסר פה, התקנה היא יותר המסר לנהג שברגע שהוא נתקל בבעיה בדרך ומשאיר את הרכב שלו עקב קלקול שיפנה אותו.

שולמית שמעון: והחוק אני חושבת, כן צריך להגביל אותו בפרק זמן ספציפי לפינוי.

אמנון כהן: מה המצב היום, מה החוק היום, מה התקנה היום?

חוה ראובני: החוק היום רק אומר במהירת האפשרית ולא קובע תקרה.

שולמית שמעון: ואפשר להתווכח כמה זה המהירות האפשרית, אנחנו רוצים לקבוע את התקרה.

אמנון כהן: אתם נתקלים שזה שעות וימים ושבועות?

שולמית שמעון: לא, לימים ושבועות לא כל כך, אבל שעות רבות כן ומספיק שעה אחת מיותרת כדי שהרכב יהווה סיכון.

אמנון כהן: בסדר, אז אני מבקש להאריך את זה ל-14 אם אפשר.

חוה ראובני: בסדר.

שולמית שמעון: תאונת הדרכים שתקרה לו תתחשב אם מדובר בשבת או לא בשבת.

אמנון כהן: לא בשבת, נגיד שעה לפני כניסת שבת והיה פנצ'ר---

שולמית שמעון: שעה לפני כניסת שבת, עדיין הוא מפעיל את הגרר לפנות את הרכב---

אמנון כהן: אבל הוא אומר שתוך שעתיים הוא מגיע וזה כבר שבת, אז מה יקרה?

שולמית שמעון: כן, אבל יש התחייבויות, בדרך כלל עם כלי רכב שמבוטחים, יש עד כמה שאני זוכרת, התחייבות של תוך פרק זמן מוגדר להגיע לרכב.

שולמית שמעון: הוא צריך להזמין את הרכב לפנות את המקום וחבר הגרר בדרך כלל---

אמנון כהן: לא בשבת, או משהו כזה, אנחנו לא נעניש אנשים.

שולמית שמעון: אני לא חושבת שאפשר לעשות את זה, הסיכון הוא אותו סיכון, יש אנשים שנוסעים בשבת.

אמנון כהן: הוא תכנן להגיע ליעד, להורים, הוא נתקע שעה לפני כניסת שבת, תכנן להגיע להורים שלו, אתה לקחת את הילדים לעשות שבת אצל ההורים, בדרך קרה שני פנצ'רים, פנצ'ר אחד אתה יכול להחליף, שני פנצ'רים אתה לא יכול.

אמנון כהן: אתה מונית, נוסע, הרכב נתקע שם, עד שיוצא שבת לפחות 24 שעות, מה עושים עם האדם הזה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה, אני חושב שאנחנו לא נאשר את הסעיף הזה, נעביר את זה לרב עובדיה שיפסוק בדבר.

חוה ראובני: אני באמת שמעתי על פסיקה של רבנים שביום שישי אסור לצאת לדרך אחרי חצות היום, שלא יהיו תקלות מן הסוג הזה של רגע לפני כניסת שבת.

אמנון כהן: הוא לא רצה באמת אבל קרה מקרה---

שולמית שמעון: אדוני, זה פשוט הסיכון, כיוון שנוסעים בכבישי ישראל בשבתות, הסיכון קיים.

דוד טל: הרב עובדיה בוודאי יוכל לפסוק בנושא.

שולמית שמעון: הסיכון קיים גם בשבת.

אמנון כהן: אני באמת רוצה, איך אפשר שאם באמת בן אדם אומר אני שומר שבת, ולכן לא יכולתי לפנות ושלא יהיה צפוי לקנסות, איך אפשר לעשות, עניינית, איך אפשר לעשות?

חוה ראובני: אני לא חושבת שיש בעיה לדרוש, את הרכב מרים הגרר----

דוד טל: מה אתם עושים שיש מפגע באמת תחבורתי?

לאה ורון: אם את יכולה להציע לוועדה איזה שהוא נוסח שמחריג את נושא שישי שבת מעניין התקנות?

לאה ורון: אז בבקשה תציעי לוועדה.

אמנון כהן: אני לא רוצה שבשבת יגעו ברכב שלי.

אמנון כהן: תמצאי משהו יצירתי לשבתות וחגי ישראל.

אמנון כהן: תמשיכי הלאה, שש בבקשה.

חוה ראובני: בתקנה 77 לתקנות העיקריות, במקום הסיפה המתחילה במילים "או התשלום" יבוא "שנקבע בחוק העזר של הרשות המקומית שבתחומה החנה את רכבו".

חוה ראובני: כאן אני רוצה לתת איזה שהיא תמונה טיפה יותר רחבה---

לאה ורון: אני מבקשת להפנות את תשומת לב הוועדה שאני אתמול ביקשתי מעורכת דין ראובני להציג בוועדה נתונים לגבי הגבייה שנעשית ברשויות המקומיות בהתאם לחוקי העזר בנושא הגרירה וההובלה של רכב---

חוה ראובני: זה בדיוק חלק מהתמונה שרציתי להציג---

לאה ורון: אבל לפני כן תסבירי לוועדה מה משמעות התקנה.

חוה ראובני: כיום במקום בו מתבצעת חניה אסורה ויוצרת הפרעה משמעותית לתנועה, לבד מהעניין של הקנס על עצם העבירה, הרשויות המקומיות מפעילות מכוניות גרר לסוגיהן על מנת לפנות את ציר התנועה, הם אומרים, זה שנתנו קנס לא עוזר, האוטו עומד ומפריע לתנועה.

חוה ראובני: כיום בתקנות, יש לב מעובדה שהדבר מותר, נקבע בתוספת החמישית אגרה תמורת הגרירה הזאת, אגרה שנקובה עד עצם היום הזה בשקלים ישנים שזה אומרת, שכל שקל ישן הוא אלפית משקל חדש והסכום הוא תלוי בשעות זה כמה מאות שקלים ישנים שזה אומר פחות מאגורה אחת.

אמנון כהן: זה לא מוצמד בשום דרך?

חוה ראובני: זה לא מוצמד, זה לא עודכן ולא כלום.

דוד טל: אז למה הם גובים 300 שקלים?

חוה ראובני: אני מייד אסביר.

חוה ראובני: לצד התקנה הזאת ישנן בחוקי עזר מכוח סעיף 77 לפקודה, יש סמכות מקבילה לרשויות המקומיות לקבוע סכומים, תשלומים, לא אגרות, בעד גרירה.

חוה ראובני: זאת אומרת שנוצר לנו כאן הסדר חוקי כפול וסותר, מצד אחד סעיף 77 שמפנה לתוספת החמישית שקובעת אגרה הנקובה ושערכה היום נופל משקל אחד, או נופל מחצי שקל, האגרה הכי גבוהה שם.

חוה ראובני: ומצד שני הרשויות המקומיות מכוח סמכותן בדין, קובעות בחוקי העזר תשלומים שונים.

חוה ראובני: התשלומים שהרשויות המקומיות גובות, מבוססים על מכרזים שהן עורכות עם גרריסט.

חוה ראובני: עכשיו, התפיסה היא שהסכום הזה, הגרירה הזאת היא איננה עונשית אלא מטרתה תחבורתי, שהציר תנועה יהיה פתוח.

חוה ראובני: לא הצלחתי להשיג איזה שהוא מגדם מייצג אבל מדגם מאוד אקראי, חוקי העזר שביקשו בשנתיים האחרונות לתקן אצלנו וזה אקראי לחלוטין המדגם הזה.

חוה ראובני: דפדפתי לראות מה הסכומים שהם ביקשו בסעיף הזה.

חוה ראובני: אז לצד כמה עיריות שבכלל לא שמו לב שהתוספת החמישית נקובה בשקלים ישנים והם כתבו שהם יגבו תמורת הגרירה כאמור בתוספת החמישית לתקנות התעבורה, אני לא יודעת מה הן גובות בפועל, הן בטח לא גובות 358 שקלים ישנים.

חוה ראובני: זה יש למשל בחוק העזר של רחובות, כפר שמריהו, רמת ישי, חדרה ועוד כמה, רק הבאתי כמה דוגמאות---

דוד טל: אז הם צריכים להחזיר כסף לתושבים.

חוה ראובני: אני לא יודעת מה הן גובות בפועל, זה מה שכתוב בחוקי העזר שלהם---

דוד טל: זה דבר שצריך להיבדק, גם על ידי משרד התחבורה, וגם על ידי הוועדה הזו, משום שאם גבו, תראי, שאנחנו לא משלמים את חובתנו למדינה ולרשויות השונות גובים מאיתנו קנסות והצמדה.

דוד טל: אני מניח שנכון על פי החוק אם עירייה או כל רשות שגבתה יותר ממה שעל פי החוק, היא צריכה להשיב את זה בחזרה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, אני חושב שצריך לבדוק, מי שגבו ממנו יותר כסף מהחוק שהיה קיים עד אז, יבקש---

אמנון כהן: שבע שנים אחורה?

דוד טל: לא יודע, על פי החוק, או מה שמתבקש, לבקש את הכסף בחזרה---

אמנון כהן: יש לך טבלה כמה גובים?

חוה ראובני: זה ממש משורבט, אני אתן כמה דוגמאות שמצאתי.

חוה ראובני: ביבנה גובים 180 שקלים, בירושלים 187 שקלים, בבאר יעקב 180, נצרת עילית 250 ₪, קריית מוצקין 150 ₪, אופקים 180, בבנימינה זה מדורג לפי סוג הרכב ושעת היום---

לאה ורון: בתל אביב כמה גובים?

דני לוי: 350 שקל למרחק של שני קילומטר.

דני לוי: אם אתה מזמין גרר פרטי שיסיר את הרכב מהאזור המפריע, גובים ממך שמונים שקלים.

אמנון כהן: ואם זה מעל שני קילומטר?

דני לוי: אז יש תעריף לחברות הגרר, הבעיה פה שמדובר, סליחה שאני נכנס לעניין---

אמנון כהן: מי אדוני?

דני לוי: שמי דני לוי, אני מטעם איגוד המוסכים.

דני לוי: אני רוצה להגיד לכם רק דבר אחד, לנו כאזרחים וזה קרה לי באופן אישי בשביל זה נכנסתי לתמונה כרגע, אתה חונה במקום אסור, אתה מקבל קנס, אתה משלם אותו.

דני לוי: אבל הקנס השני הוא וזה קנס פי שלוש, זה שגוררים לך את הרכב ואז אתה לא משלם מחיר ריאלי של גרירה, אלא גם העירייה עושה על זה קופה וזו הבעיה.

אמנון כהן: זה חברה מפעילה, זה לא העירייה.

דני לוי: החברה המפעילה שקיבלה את המכרז, למעשה גם מעבירה לעירייה אחוזים וזה מאוד מפריע לאזרח מן השורה.

דני לוי: אני רוצה להגיד לכם שאני הגשתי לבית המשפט עם זה ונאמר לי שיש איזה שהוא דיון בבית המשפט העליון על איזה בקשר לעניין.

דני לוי: אני לא חושב שחברי הוועדה יכולים להסכים עם הנושא הזה כי זה נושא שמרתיח אותי באופן אישי כאזרח.

אליעזר זנדברג: עורכת דין ראובני, למה לא נבחר לתקן את התוספת החמישית, לעדכן את הסכום באופן שאנחנו נדע כמה עולה, נגדיר איזה שהוא סכום סביר של גרירה ונמנע מצב שבעיריית תל אביב עושים קופה משולשת---

אמנון כהן: שאתם תנווטו, לא כל אחד יעשה דין לעצמו.

אליעזר זנדברג: במקום שכל אחד יקבע לבד.

חוה ראובני: התפיסה שלנו את נושא החניה בערים, זה תפיסה שהרשויות המקומיות צריכות להיות אחריות עליו ושמשרד התחבורה---

דוד טל: ממשרד האוצר למדנו שהוא רוצה לשלוט ולהשתלט על כל הנושא של החניה בנתיבי ציבור למשל.

חוה ראובני: אנחנו לפי תפיסתנו, האגרה הזו אמורה לשקף את העלות, היא לא אמורה להיות עונש ולא אמורה להיות מס, זה אמור להיות העלות---

דוד טל: העלות היא פי שלוש---

אליעזר זנדברג: בפועל היא עונש, מה היא הייתה בהתחלה כשהתחילו וזה היה בתוספת החמישית?

חוה ראובני: אני מצטערת שאני מתקשה לומר כי אנחנו מדברים---

אליעזר זנדברג: לא, החובה ברורה, היא הייתה עונש, הלא היא לא הייתה אז, היא ביטאה את העיקרון שמדובר בעונש, לא ביטלנו את העיקרון.

חוה ראובני: גם אז היא התבטאה כאגרה ולא כקנס, מדובר על משהו שהוא בן עשרים או שלושים שנה, ואז הייתה תפיסה שהיא הרבה יותר ריכוזית של כל דבר, גם פיקחנו על מחירים שהיום אנחנו לא מפקחים עליהם.

אליעזר זנדברג: אני חושב שיש מקום לרביזיה חשיבתית, זה לא היה נכון לעשות את זה ואם עשינו וטעינו, אנחנו צריכים פה כרגע לתקן וצריך לגרור, לשלם עבור עלות הגרירה ותו לא, לא צריך להעניש אותו עונש על עונש ושום עירייה בוודאי לא צריכה לקטוף קופון בדרך.

שאול מרידור: מה שמר טל אומר זה נכון, אבל זה בדיוק המשמעות של מה שהגברת ראובני מנסה להגיד.

שאול מרידור: אם אנחנו נקבע את זה בתקנות, היינו זה קנס, אני אקבע 300 שקל, אני לא מכיר עירייה שלא תיקח את 300 השקל או 200 או כמה שזה לא יהיה.

שאול מרידור: בעוד שאנחנו רואים שיש עיריות, עיריית ירושלים הצליחה להשיג מכרז ב-187 שקלים ולכן היא גובה רק 187 שקלים ולא אותו סכום שנקבע.

שאול מרידור: ויש עיריות אחרות, זה תלוי---

דוד טל: תבדוק את המכרז, זה לא נכון מה שאתה אומר.

שאול מרידור: יש גבול ליכולת שלי לבדוק מכרז של רשות מקומית שעושה, היות וזה הגרר, רשות מקומית, אסור לה, לפי חוק, לקחת על זה כסף.

שאול מרידור: בשונה דרך אגב מחניה שזה מס, אתה נכנס למקום שיש בו צפיפות רכבים, אתה חונה במקום מותר, דרך אגב, לא אסור, אם לא היית חונה במקום אסור, לא היית צריך לעבור את כל העניין הזה, אבל החלטת לחנות במקום אסור.

שאול מרידור: ברגע שאתה חונה במקום מותר, העירייה לוקחת ממך מס, זה סיפור אחד, זה משהו אחר.

שאול מרידור: פה מדובר על מצב שבו אזרח עובר עבירה והעבירה שלו עד כדי כך חמורה שהיא מפריעה לתנועה, הוא משלם עבור העבירה קנס על זה שהוא חונה במקום אסור.

שאול מרידור: חוץ מזה, היות והמכונית שלו הפריעה לתנועה והיא יכולה לגרום, אפרופו הדיון הקודם, או להרוגים בדרכים או לפקקים, אבל זה מה שקורה בעיריות, תשאל את הגברת ראובני---

דוד טל: זה נפתר במחיר עלות שעלה לעירייה ושלום על ישראל.

אמנון כהן: שנייה, התקנה שלך, מזה מסדיר, סעיף 6 תיקון תקנה 77, מה מסדיר, מה היה עד היום ומה זה מסדיר?

חוה ראובני: היום התקנה מחייבת את העירייה לגבות את האגרה פחות מחצי שקל חדש.

חוה ראובני: אנחנו מציעים להפנות, וזה תואם את החקיקה הראשית הקיימת גם כן, יש שני הסדרים מקבילים, ההסדר שמסמיך את הרשויות המקומיות לקבוע בחוקי עזר כבר קבוע בפקודת התעבורה.

חוה ראובני: יש כאן שני הסדרים לאותו עניין שאינם תואמים זה את זה.

חוה ראובני: אנחנו מבקשים לבטל את ההסדר הקיים הכפול ושיישאר הסדר אחד ויחיד שלפי סעיף 77 לפקודה ותקנה 77 שתמורת הגרירה הזאת ישולם המחיר שנקבע בחוק העזר.

חוה ראובני: חוקי העזר, המחירים שנקבעים בהם, יש שונות בין הרשויות המקומיות השונות, אני מניחה שהשונות נובעת בין היתר מהכמויות ומעלות המגרש של להחזיק את הרכב עד שיבוא בעליו לשחרר אותו, זה גורם לשונות.

חוה ראובני: יש כאן תווך מחירים בין 250, במודיעין זה פחות ממאה.

אליעזר זנדברג: לכן אמרתי שאנחנו רק נוסיף איזה משפט קטן שיאמר במחיר עלות לרשות, אם הרשות שילמה מאה---

חוה ראובני: איך האזרח יודע מה הוא צריך לשלם?

אמנון כהן: יש לה מגרש שהיא משכירה והרכב מגיע אחרי שבוע ואתה משלם את המקום ויש עלות לא רק גרירה---

איתי עצמון: אני מעוניין לדעת האם חוקי העזר שקיימים כיום, את הבאת דוגמאות לחוקי עזר כאלה?

חוה ראובני: כל המספרים שהקראתי כאן לקוחים מתוך חוקי העזר של הרשויות השונות.

איתי עצמון: האם חוקי העזר האלה הותקנו מכוח הסמכות בסעיף 77 א(4) לפקודת התעבורה?

חוה ראובני: הם מותקנים מכוח סעיף 77 שהוא הסעיף המסמיך הכללי של הרשויות המקומיות להסדיר את החניה בתחומיהן.

חוה ראובני: והן עוברות אישור שר הפנים ואישור שר התחבורה.

קריאה: כל חוקי העזר בעניין הזה?

חוה ראובני: כן.

אליעזר זנדברג: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר משהו, לפחות בתחושה שלי מפעילויות רבות שקשורות לרשויות המקומיות בשנים האחרונות, לי יש תחושה שלא פעם שם מנסים כן להגביל את ההכנסה מעבר למה שנדרש, למשל במקרה כזה שבו הצפי שלנו להחזר ההוצאה בלבד, אולי עם איזה שהיא עלות ניהול מינימאלית.

אליעזר זנדברג: לכן אני חושב שאם אנחנו יכולים לעשות איזה שהיא הערכה של ממוצע, במה מדובר, בסכום שמדובר בו, אם מקום אחד הוא מאה ואחד 350, אני מסכים, אדוני היושב ראש, אם אתה צריך לאכסן איזה רכב שנה, זה מקרה חריג---

דוד טל: אנחנו לא מדברים על אכסנה, אכסנה זה דבר אחר.

אליעזר זנדברג: זה בדיוק מה שאני רוצה להגיד, פעולת הגרירה עצמה ואפילו ההחזקה למשך יממה אחת יש לה משמעויות מאוד מצומצמות, אפשר להגיע פה לסכום של ממוצע ואפשר להגדיר אותו ואז כל עירייה, אם עירייה תוכל להרוויח איזה שהוא סכום קטן כתוצאה מכך בגלל התייעלות, עיני לא צרה, אבל אני יודע שאף אחד פה לא יעשוק את התושבים יתר על המידה וזה מה שאני חושש ממנו.

אליעזר זנדברג: אופציה שנייה שאני רוצה להציע כאן זה שכל עירייה כזאת תצטרך לבוא אלינו ולשכנע לפני שמאשרים את אותן תקנות שבאמת הסכום הראוי.

אליעזר זנדברג: אם זה לא יעיל אז אני חוזר להצעה הראשונה שלי ואני אומר, אנחנו צריכים כאן לקבוע איזה שהוא סכום, הדרך של התוספת החמישית לדעתי הייתה הדרך הנכונה.

אליעזר זנדברג: זה קצת מפתיע אותי כי אני זוכר שהיה חוק הצמדה שקבע בעצם הצמדה של כל קנס, אני חושב, אני חשבתי שגם כל אגרה בזמנו, ולכן חשבתי שגם זה בעל ערך כספים יותר גבוה היום.

אליעזר זנדברג: אבל אם לא, בוא נגדיר את זה, לא טוב, יבואו בעוד שנתיים ונראה מה המקרים החריגים, אבל לתת היום לכל אחד להתפרק שהוא יודע.

אליעזר זנדברג: אני חושב שרוב העיריות פשוט לא מודעות למצב החוקי, לתת להן היום להתפרע וכל אחד ייקח 300 ו-400 ו-500 ואיש לא יוכל לעצור אותו, מי יעצור אותו, משרד הפנים?

אליעזר זנדברג: אני חושב שזה אותו אינטרס שההכנסה שלהם תגדל.

דוד טל: הם עדיין לא יודעים שזה רשום בשקלים ישנים---

אליעזר זנדברג: בוודאי, זה מקרה חמור בפני עצמו, דוד צדק, חייבים לבוא ולראות כיצד אנחנו מחזירים את הכסף שנלקח.

אמנון כהן: מה את אומרת עורכת הדין, צריך לתחום את זה באיזה שהם תחומים, מקסימום, מינימום.

אמנון כהן: צריך לחשוב שזה לא יהיה גורף ולהחלטתו של ראש העיר שרוצה להעשיר את קופתו על חשבון תושביו, לכן צריך באמת פה---

דוד טל: אדוני היושב ראש אם יותר לי להציע, אם אתה מקבל את דעתו של חבר הכנסת אליעזר זנדברג, אני מציע להשאיר את זה פתוח, לאפשר לחברים במשרד התחבורה לחשוב בנושא הזה ולחזור פעם הבאה עם איזה שהיא הצעה כזו או אחרת.

חוה ראובני: אבל שיהיה איזה מנגנון שתהיה הגבלה על מה שהעירייה יכולה לגבות לכיסוי הוצאות.

דוד טל: תוודאו שהעירייה לא קוטפת פה קופון בדרך.

אמנון כהן: אוקיי, נמשיך הלאה, סעיף 7.

חוה ראובני: תקנה 7, תיקון תקנה 83 ב'.

חוה ראובני: בתקנה 83 ב(א) לתקנות העיקריות, אחרי בתקנה 364 א' יבוא: "או בכל רכב שבו מותקנות חגורות בטיחות".

חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על חובת חגירת חגורת בטיחות.

חוה ראובני: התקנה כיום מנוסחת באופן שאומר שבכל רכב חובת החגירה מתייחסת לחגורות שחובה להתקינן.

חוה ראובני: תקנה 364 א' קובעת איזה כלי רכב חייבים בהתקנת חגורות וכמה ואיפה.

חוה ראובני: ו-83 ב' אומרת, חייבים לחגור את כל החגורות שחובה להתקינן שם.

חוה ראובני: עכשיו יש מצב שבו בכלי רכב מותקנות חגורות שהן לא על פי חובה, למשל, כלי רכב פרטיים עד שנת ייצור 1986 לא היו חייבים חגורות מאחור, יכול אדם להתקין בעצמו חגורה כזאת, אנחנו מציעים להתיר חובה של לחגור חגורות כמספר החגורות הקיימות גם אם החגורות מעבר למספר החובה החוקי.

אמנון כהן: רק אם זה גם באוטובוסים.

חוה ראובני: רק בקבוצה מאוד קטנה של אוטובוסים לפחות.

דוד טל: הם לא חייבים להתקין באוטובוסים לכן זה לא חל פה.

חוה ראובני: באוטובוסים, למעט אוטובוסים שהם לסיור ותיור הם משנת 2003 ואילך, אין חובה להתקין חגורות.

חוה ראובני: מה שאנחנו מבקשים כאן זה מקום שאדם התקין חגורות מעבר למספר החוקי המחייב, מרגע שישנן שיהיה חובה גם לעשות בהן שימוש, זו הצעתנו.

קריאה: מדברים על אוטו ישן נכון, אם יש לי קדילק שנת 49 שלא היו בו חגורות---

אמנון כהן: אתה לא חייב, אבל אם התקנת אתה חייב לחגור.

חוה ראובני: לחייב אותך לחגור אותם.

אמנון כהן: יש בעיה עם זה חבר'ה?

קריאה: אני חושב שזה לא נראה טוב, אבל זה להיכנס יותר מידי---

קריאה: זה כולל גם משאיות חשוב להבין את זה---

אמנון כהן: כולל משאיות?

חוה ראובני: אנחנו לא מדברים על חובת התקנה, אנחנו אומרים אם יש תחגרו.

חוה ראובני: אם היצרן מכר את המשאית עם חגורה---

אמנון כהן: תקנה 7 מאשרים, חבריי?

אמנון כהן: אישרנו.

אמנון כהן: נמשיך הלאה.

חוה ראובני: בתקנה 91 לתקנות התעבורה, אני תיקנתי טיפה את הניסוח של תקנת משנה ז', אני אקרא את הנוסח המתוקן.

אמנון כהן: קודם תקראי מה יש, תגידי איפה תיקנת שנדע, זה משמעותי מה שתיקנת?

חוה ראובני: לא.

חוה ראובני: הנוסח המקורי שהגשנו אמר ככה: "לא יגרור אדם ברכב גרור, אלא אם כן יותר הדבר ברישיון הרכב ומותקנים ברכב מתקני רתום וגרירה תקינים מסוג המפורט בפרט 27 בחלק ג' בתוספת השנייה, או למפרט שיישאר מעל הרכב---

אמנון כהן: מה את רוצה עכשיו לשנות?

חוה ראובני: "לא יגרור אדם ברכב גרור אלא אם כן מותקנים ברכב ובגרור מתקני רתום או גרירה תקינים מסוג מפורט..." וכולי אותו הדבר---

אמנון כהן: מה זה בדיוק, מה היה עד היום?

חוה ראובני: החלפנו את התקנה, זה לא קשור בכלל לנוסח הקודם---

אמנון כהן: איך הייתי גורר, שדוד טל נתקע ברכב בכביש ואני עוד עשרים מטר יגיע לבית, לא כדאי להזמין גרר וכל הסיפור, אני רוצה לגרור אותו.

חוה ראובני: קודם כל יש פה שני דברים בבת אחת, קודם כל אנחנו מבטלים כאן את עצם האפשרות לקבל אפילו היתר לגרור עם אופנוע, אופנוע לא יגרור.

אמנון כהן: עד היום אפשר היה לגרור?

חוה ראובני: אפשר היה לקבל היתר, לא שמישהו אי פעם קיבל למיטב ידיעתי, אבל---

אברהם גונן: אופנוע עם סירה יוכל לגרור?

חוה ראובני: לא, סירה זה לא גרור, סירה זה משהו אחר, זה אופנוע עם רכב צידי קוראים לזה בתקנות, זה משהו אחר.

חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים לאו דווקא על מכוניות גרר, שאנחנו מדברים על גרורים זה בדרך כלל מדובר על מכוניות שיש להם נגרר מאחורה, עגלה כזו או אחרת, גדולים או קטנים מכל מיני סוגים.

חוה ראובני: וכאן אנחנו רוצים להוסיף דרישה מפורשת שיהיה ברכב ובגרור מתקני ריתום וגרירה תקינים לפי מפרט מסוים ותקן מסוים כתנאי לגרירה.

אמנון כהן: מה יש היום, זה תקן ישראלי או אירופאי?

אברהם גונן: למעשה הדרישות של גורר גרור, תומך נתמך, אלה כולן דרישות של תקינת אירופאית ולמעשה העסק הזה בסך הכול מסדיר שבעצם הריתום בין שני כלי רכב יהיה על פי סטנדרטים מסוימים.

אמנון כהן: עד היום איך זה היה?

אמנון כהן: זאת אומרת אם היה לי היום לגרור באיזה---

אברהם גונן: לא היה רשום בחוק, אבל אם נגיד מגיע רכב כזה למכון רישוי לבדיקה התקופתית, הוא יכול גם על פי חוק לראות שבעצם הוו גרירה או החיבור הוא לא על פי התקן שאנחנו דורשים והוא יכול גם להוריד אותו מהכביש.

אמנון כהן: כמה עולה להתקין דבר כזה ברכב, גורר ונגרר?

אברהם גונן: תלוי.

חוה בן- ארי: אם זה רכב פרטי שלוקח אופנוע ים ויש שם מתקן של גרירה קטן, אני חושבת שזה---

דני לוי: אם זה רכב פרטי שרוצה לגרור גרור ספורטיבי או גרור להנאה, או ציוד פיקניק, גרילים, דברים כאלה, בסך הכול הוא צריך לחבר וו גרירה שהוא חייב להיות תקני כמובן, זה חייב להופיע דרך אגב ברישיון הרכב.

דני לוי: ומערכת חשמל שתואמת, חיבורי חשמל כשקע ברכב הגורר וכתקע ברכב הנגרר---

אמנון כהן: כמה החיבור הזה בערך?

דני לוי: מה, כספית?

אברהם גונן: לא, זה בא יחד עם הגרור.

דני לוי: לא, זה חובה, אתה חייב---

חוה בן- ארי: הקטנים זה לדעתי בין 1500 ל-2000 שקל.

דני לוי: המשטרה מורידה אותם מהכביש---

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על זה.

חוה ראובני: תקנה 9---

אמנון כהן: אני רק רוצה לציין את זה שאת אומרת, ברבע לאחת אנחנו מסיימים את דיון, כמה שנספיק נספיק.

חוה ראובני: אנחנו משתדלים.

חוה ראובני: בתקנה 97 לתקנות העיקריות, אחרי תקנת משנה ד' יבוא: ה' לא ינהג אדם תחת במנהרה שבכניסה אליה הוצב תמרור א43 שעליו כתוב מנהרה, אלא שמאירים פנסים פנסי החזית והפנסים האחרים.

חוה ראובני: הסעיף הזה מדבר בעד עצמו, חובה להדליק אורות במנהרה.

אמנון כהן: לא עקבתי, מה אמרת?

חוה ראובני: אנחנו מבקשים כאן להטיל חובה להדליק אורות במנהרות.

קריאה: אגב, לא כל המנהרות מוארות על פי החוק?

חוה ראובני: גם כבישים בין עירוניים אפילו אם הם מוארים---

קריאה: את זה אני יודע, אבל שאלתי אם על פי חוק מנהרות חייבות להיות מוארות?

חוה ראובני: על פי חוק לא, הרבה מהן כן ורמות התאורה בהן משתנות.

חוה ראובני: למשל, אם המנהרה שאני מכירה בדרך לכביש לגוש עציון, כביש המנהרות, המנהרה הדרומית שהיא מאוד ארוכה, יש בה תאורה חזקה בקצוות ותאורה חלשה באמצע.

חוה ראובני: אנחנו מטילים חובה להדליק אורות במנהרה.

אמנון כהן: אבל יש לנו תקופות שאנחנו נוסעים גם ככה בכביש הבין עירוני.

אמנון כהן: עכשיו, תהיה איזה שהיא תזכורת בכניסה למנהרה, "נא להדליק אורות"?

חוה ראובני: במבחנים מקובל לרשום, הדלק פנסיך.

לאה ורון: היושב ראש מבקש לא שזה יהיה מקובל, אלא שתינתן הנחיה לתלות שלט.

אליעזר זנדברג: עורכת דין ראובני, התמרור כתוב כאן, זה לא רק תמרור, אלא גם כתוב עליו מנהרה, אז אפשר להוסיף: "מנהרה, הדלק אורות".

אמנון כהן: אפשר להוסיף את זה למטה בתוספת?

חוה ראובני: שיאמר בתקנה?

אליעזר זנדברג: הדליקו אורות.

חוה ראובני: אני אעביר את הבקשה שבתמרור שמציין, תמרור א43 יאמר---

אליעזר זנדברג: שאלה, צריך להיות שני תמרורים משני הצדדים של פתח הכניסה, כמו באין כניסה ובהגבלת מהירות בשטח בנוי?

חוה ראובני: אני מייד אבדוק בלוח התמרורים.

קריאה: אני יכול להגיד לך שבאירופה חובה.

אמנון כהן: שני תמרורים?

חוה ראובני: אלא אם כן יהיה רשום מפורשות שחובה.

אליעזר זנדברג: למרות פסיקת בית משפט עליון לגבי החובה להציג שניים בכניסה.

חוה ראובני: אבל אני חושבת שאם אנחנו רוצים תמרור---

אליעזר זנדברג: הוא לא דקלרטיבי, החובה היא רק מכוח זה שיש חובה, בגלל זה אני שואל.

חוה ראובני: הבעיה היא אם לקחת בחשבון את הנושא של תמרור, האם אתה תכתוב את להדליק חובת אורות גם בעברית וגם באנגלית וגם בערבית?

אמנון כהן: אנחנו רוצים להתקדם.

חוה ראובני: תיקון קטן 113---

אמנון כהן: תשע אנחנו הצבענו.

לאה ורון: תקנה תשע מאושרת.

אמנון כהן: כן.

חוה ראובני: בתקנה 113 לתקנות העיקריות: בתקנת משנה א', אחרי מעקב בטיחות יבוא להולכי רגל.

חוה ראובני: במקום תקנת משנה ב', יבוא לא ימצא הולך רגל בכביש בקטע שבו מוצב מעקב בטיחות להולכי רגל.

חוה ראובני: יש מקומות שבהם מוצב מעקה בשפת המדרכה לפני הכביש או בשפת שולי הדרך כדי להפריד ואנחנו רוצים להבהיר ולחדד את האיסור שמקום כזה אסור להולך רגל לרדת לכביש, לא לחצות את הכביש ולא ללכת בכביש מעבר למעקה בטיחות.

אמנון כהן: איך הולכי רגל ידעו שאסור להם?

חוה ראובני: אדוני שואל על כל שאלות התעבורה, שאנחנו אומרים---

אמנון כהן: אדם לא קם בבוקר וקורא את תקנות התעבורה.

חוה ראובני: יש מעקה ואני חושבת שקודם כל השכל הישר מלמד שהמעקה מיועד למנוע ממנו לרדת לכביש.

אמנון כהן: אני אגיד לך מתי הוא יודע שאסור לו, אחרי שהוא נפגע בתאונה, אחרי שהאוטו פוגע בו.

אמנון כהן: חברת הביטוח תגיד לו, יש תקנה.

אמנון כהן: ואם מישהו עבר בטעות, מה העונש שלו?

אמנון כהן: בטעות, מיהר בדיוק?

חוה ראובני: שולמית, את יודעת מה העונש שלו?

שולמית שמעון: זה לא כל כך טעות משום שכשיש קטע של מעקה בטיחות המעקה אמור לחסום את הירידה האוטומטית שלו לכביש, הוא צריך להתאמץ בכדי לעקוף אותו.

אמנון כהן: למרות זאת, מה העונש שלו?

שולמית שמעון: תכף אני אומרת לך, איזה תקנה?

חוה ראובני: 113.

שולמית שמעון: 250 שקל.

אליעזר זנדברג: כמה שוטרים יאכפו את התקנה הזו?

שולמית שמעון: אם יראו אותו באותו הרגע עובר את המעקה כדי להגיע לכביש עצמו.

אמנון כהן: אנחנו ממשיכים הלאה, תקנה 11, בבקשה.

חוה ראובני: תקנה 11 היא קשורה לתקנה 69 שנשארה פתוחה עדיין, בתקנה 154 ב' לתקנות העיקריות, במקום מ-24 יבוא מ-12, אני כבר אכניס את זה להקשר של הפעם הקודמת.

חוה ראובני: היום נאמר שאם התקלקל רכב בדרך, תוך כדי נסיעתו, קלקול קל המעקב התחלת הנסיעה או המשכתה, מותר לתקנו במקום שאירע הקלקול בלבד שלא יגרמו על ידי כך מטרד או אי נוחות לעוברי דרך.

חוה ראובני: מכוח זה למשל, מותר לתקן פנצ'ר---

אמנון כהן: סליחה, את קוראת את מה שעכשיו?

חוה ראובני: אני קוראת את הקיים, אני קוראת את הנוסח של התקנה הקיימת.

אמנון כהן: אנחנו נדון בזה ביחד עם התקנה ההיא כי זה קשור אחד לשני, גם השעות, בואי נתקדם, 12.

חוה ראובני: למרות שזה פשוט יותר, כאן אנחנו אומרים אתה ממילא מתקן---

אמנון כהן: לא חשוב, ביחד, בגלל שזה קשור אחד לשני, שלא ייגזר אחד מהשני והשלישי, אז תקנה 12.

חוה ראובני: תקנה 12 אנחנו כבר יוצאים מתחום דיני התעבורה ועוברים לרישוי.

חוה ראובני: בתקנה 173 לקנות העיקריות, בתקנת משנה א', אחרי בפסקה 3 יבוא, 4.

חוה ראובני: שאיננו רשום במרשם האוכלוסין ורישיונו יחודש לתקופה שעד שנתיים.

חוה ראובני: בתקנת משנה ב', אחרי תקנת משנה א', יבוא 1 או 3.

אמנון כהן: תסבירי מה זה בבקשה.

חוה ראובני: מתכוונים לומר כאן, תקנה 173 קובעת את אורך תקופת רישיון הנהיגה שינתן, כיום חמש שנים, הוועדה אישרה הארכה לעשר שנים שיכנס לתוקף באוקטובר.

חוה ראובני: אבל יש אוכלוסיות שכבר כיום מקבלות רישיון נהיגה לשנתיים בלבד והארכה לעשר שנים לא חלה עליהם וזה נהגים חדשים ואוכלוסיות שמעל הגיל שחייבות בבדיקות רפואיות כל שנתיים.

חוה ראובני: אנחנו מבקשים להוסיף כאן עוד אוכלוסייה אחת שתקבל רישיון נהיגה לשנתיים וזה תושבי חוץ שמקבלים רישיון נהיגה בישראל.

חוה ראובני: הרקע לזה זה הייתה בקשה נוקבת, אפשר לומר, של משרד הפנים ושל רשויות הביטחון כיוון שבפועל רישיונות הנהיגה משמשים כאמצעי זיהוי ויכול אדם לקבל רישיון נהיגה בעת שהוא שוהה בארץ כחוק, זכותו לשהות בארץ---

אמנון כהן: זה עוד כלי בקרה.

חוה ראובני: האשרה שלו פקעה, והוא במקום להציג תעודת זהות, דרכון, אשרת שהייה וכולי, הוא מציג רישיון נהיגה והוא בתוקף לעוד מספר שנים, אנחנו מבקשים לקצר לכן את תקופת---

אמנון כהן: אנחנו מקבלים את זה חברים?

אליעזר זנדברג: כן, אבל למה שלא יעשו דבר שיהיה ברור שבעל הרישיון הוא לא אזרח ישראלי?

חוה ראובני: איננו רשום במרשם האוכלוסין.

אליעזר זנדברג: ויהיה לו תעודה נפרדת?

חוה ראובני: הרישיון נהיגה שלו בצבע אחר.

שוקי שדה: יהיה לתעודה, איפה שכתוב מספר הזהות, שם אנחנו עושים את זה בצבע אחר, שהוא יהיה בולט.

אליעזר זנדברג: שאלה, אנשים למשל שהורשעו בעבירות סמים ונשלל רישיונם וכולי, מקבלים לאחר מכן רישיון לכל החיים?

שוקי שדה: אין דבר כזה לכל החיים.

חוה ראובני: ברגע שהם נמצאו כשירים לנהיגה, הם מקבלים רישיון---

אליעזר זנדברג: יש מגבלות שאת נותנת מראש לתקופה קצרה, אדם שהשתמש בסמים, אפילו הורשע בגרימת תאונה כתוצאה מהשימוש בסמים או בשכרות, האם אני נותן לו, שאני מחזיר לו את רישיון הנהיגה, עוד פעם רישיון לעשר שנים, או שאני אומר, רגע אותך אני רוצה לבדוק לשנתיים?

חוה ראובני: הוא לפעמים יהיה כפוף לבדיקות רפואיות למשל תקופתיות, אבל הרישיון בעיקרון הוא מקבל לתקופה המלאה ואם הוא לא מתייצב לבדיקות במועד יתלה תוקף רישיונו.

אליעזר זנדברג: השאלה אם אנחנו לא צריכים פה לבוא ולהגיד, יש כאלה שאנחנו לא יכולים לתת להם לעשר שנים?

שוקי שדה: על בסיס המערכת הרפואית אנחנו נותנים לו רישיון.

אמנון כהן: תתנו דעת על זה, ועל מה שהעלה חבר הכנסת אליעזר זנדברג.

אמנון כהן: אנחנו נאשר את זה כרגע את תקנה 12 ובפעם הבאה תגידו לנו אם אתם רוצים להוסיף עוד סוגי אוכלוסיות, בשבילכם יותר טוב גם בשביל עם ישראל, שתהיה בקרה נוספת על הדברים האלה.

אמנון כהן: בבקשה, תקנה 13.

חוה ראובני: תיקון תקנה 179 א' רבתי, 13, בתקנה 179 א' רבתי 2 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא, "גם אם צמוד אליו גרור שמשקלו הכולל המותר אינו עולה על 4000 קילוגרם.

חוה ראובני: " כאן זה פשוט תיקון של איזה שהיא טעות שתלויה ועומדת כבר כמה שנים.

חוה ראובני: תקנה 179 א' מגדירה מה מותר לנהוג עם דרגה 13, שזה משאית מעל 15 טון.

חוה ראובני: איך שהתקנות נוסחו בהפניה הדדית מהדרגות הגבוהות לנמוכות יצא שמי שיש לו רישיון נהיגה דרגה שלוש לנהיגת משאית קלה, של עד 15 טון, רשאי להוסיף למשאית הזאת גם גרור של עד 4000 ק"ג.

חוה ראובני: ומי שיש לו רישיון נהיגה מדרגה 13 שהוא רשאי לנהוג על משאיות כבדות יותר, יכול לגרור רק 1500 ק"ג כי הוא נהג רכב פרטי, זה איזה שהוא שיבוש בניסוח, אנחנו מבקשים לתקן אותו.

אמנון כהן: אוקיי, מסכימים?

אמנון כהן: הלאה.

אמנון כהן: תקנה 14.

חוה ראובני: תיקון תקנה 189 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא, ח', לעניין תקנה זו בתקנה 190, רשאית רשות הרישוי לאשר כי תקופה שבה היה גם בעל רישיון נהיגה לאומי, כהגדרתו בתקנה 562, תחשב כתקופה שבה היה בעל רישיון נהיגה בדרגה מקבילה לדרגת הרישיון הלאומי שלו.

חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על עידוד עליה למעשה.

חוה ראובני: יש פה דרגות רישיון נהיגה, ממשאית מעל 15 טון, רכב ציבורי, אמבולנסים, גרירה וחילוץ ועוד כמה היתרים ספציפיים, אפשר לקבל אותם בתנאי שיש ותק בדרגה נמוכה יותר למשך פרק זמן מסוים.

חוה ראובני: התקנה הזו נועדה להכיר בוותק נהיגה בחו"ל לצורך העניין הזה, כך שעולה חדש שהיה לו בחו"ל רישיון נהיגה למשאית למשך שנתיים, גם אם הוא הגיע היום לארץ והיום המיר את הרישיון, קיבל רישיון נהיגה ישראלי למשאית, יראו אותו כבעל ותק של שנתיים---

אמנון כהן: זה מיום הוצאת רישיון או מיום שהוא עבד פיזית בפועל, יש לו אישורים שהוא עבד בחברת משאיות?

חוה ראובני: רישיון נהיגה.

חוה ראובני: הוותק גם לגבי ישראלים, לפי התקנות דהיום, לא נקבע לפי עבודה בפועל, אלא החזקת הרישיון---

דוד טל: אדוני היושב ראש, אני רואה קצת בעייתיות בנושא הזה ואני אעשה איזה שהיא אנלוגיה לדבר שהוא אולי קצת שונה אבל אני חושב במהותו הוא אותו דבר.

דוד טל: ראה, יש בחורים צעירים כאן בארץ שאזרחי מדינת ישראל שיוצאים לחו"ל ללמוד רפואה, שהם מסיימים ללמוד רפואה, למשל במזרח אירופה, הם חוזרים לכאן, אנחנו מבקשים מהם לעשות פה את המבחנים משום שגם אתה וגם אני לא היינו רוצים שרופא כזה שלא עבר הכשרה לדעת מדינת ישראל, מתאימה, שיטפל בנכד שלי או בנכד שלך.

דוד טל: היות ומדובר כאן ברישיון נהיגה, אני לא הייתי רוצה, הייתי רוצה איזה שהוא פיקוח, ואני יודע שעוד מעט יתקוממו נגדי עוד כמה גורמים, למה אני צריך להעביר אותם פה טסט עוד הפעם, אבל גם אם נגיד שלא בדיוק לעבור מבחן נהיגה מלא---

חוה ראובני: עושים את זה, הוא עובר מבחן נהיגה מלא.

חוה ראובני: מבחן שליטה מלא וטסט מלא.

דוד טל: אם עושים את זה, אין לי בעיה.

דוד טל: ואם הוא לא עבר את הטסט פה?

חוה ראובני: אם פעמיים לא עבר, הוא צריך לעשות את הכול מהתחלה, כאילו לא היה לו רישיון נהיגה.

דוד טל: זאת אומרת כאילו גם לא היה לו הוותק.

אברהם גונן: אמת ויציב.

לאה ורון: תקנה 14 אושרה.

אמנון כהן: תקנה 15.

חוה ראובני: תקנה 15 אושרה בישיבה הקודמת.

לאה ורון: תקנה 15 לא אושרה בישיבה הקודמת.

חוה ראובני: נכון, אישרנו אותה---

לאה ורון: משרד התחבורה כמו גם המשרד לאיכות הסביבה רצו להמציא נתונים לוועדה.

אמנון כהן: 15-25.

חוה ראובני: נכון, אז נדון עכשיו עד 25?

אמנון כהן: 15-25

חוה ראובני: טוב, 16 חזרנו למכונה ניידת הרגלית, השאלה אם דנים עכשיו ב-25?

אמנון כהן: את רוצה לדון בזה בסוף?

חוה ראובני: אני מעדיפה קודם ולסיים את זה.

אמנון כהן: תציגו לנו מה התבקשתם על ידי הוועדה בפעם הקודמת.

חוה ראובני: בסדר, ההגדרה, הסברנו אותה בישיבה הקודמת, המהות למעשה נמצאת בתקנה 25.

חוה ראובני: נתבקשנו על ידי הוועדה להציג נתונים בדבר עלות החלפת הממיר הקטליטי, היה והוא ימצא לא תקין בעקבות הבדיקה החדשה שאנחנו מציעים לבצע.

דוד טל: גם הייתה שאלה שלי, האם יכול להיות תוצאה שהערך, היחס בין כמות האוויר והדלק יהיה יותר גדול מאחד?

חוה ראובני: אז אני מציעה שאנשי המקצוע יתנו את הפרטים המלאים.

אברהם גונן: קודם כל תיאורטית אתה צודק, אבל אם אנחנו לוקחים בחשבון את טעות המערכות וטעות המכשירים, אז נותנים אפיצות פלוס מינוס 0.3, כי בעיקרון מתמטית אתה לא יכול להגיע יותר מאחד.

אברהם גונן: אבל אם אני לוקח בחשבון את כל המערכות ואת כל הטעויות אני מקבל אפיצות מסוימת כמו בכל מערכת.

אמנון כהן: מאיזה משרד אתה?

אברהם גונן: תחבורה.

אברהם גונן: יש אפשרות, תערובת עשירה ותערובת ענייה, בתערובת עשירה יש יותר מידי דלק, בתערובת ענייה יש יותר מידי אוויר.

אברהם גונן: לא מדובר ביחס בין אויר ודלק, אלא בחלוקה בין אויר לדלק במצב בפועל ובין אויר ודלק במצב אידיאלי, ולכן אם יש סטייה בין היחס אויר ודלק מהמצב בפועל למצב האידיאלי היא יכולה להיות כלפי מעלה או כלפי מטה.

אברהם גונן: כלומר, בכל סטייה ביחס הנכון בין אויר לדלק, יש סטייה מערך של אחד.

אברהם גונן: אם יש יותר אויר היחס הוא כלפי מעלה ואם יש פחות אויר היחס הוא כלפי מטה.

קריאה: זה במישור התיאורטי, במישור המעשי מה שקורה ברכב בפועל, אם תערובת הדלק גורמת לזיהום אויר, במערכות המודרניות, מצב הרכב נכנס למצב מוד, זאת אומרת הרכב מקבל נורת הזהרה בתוך הרכב, הנהג לא יכול לעבור מעל 2000 סל"ד וכך הוא צריך להתנהל כדי לתקן את התקלה, רק שידעו מה הולך בפועל בדבר הזה.

אמנון כהן: יש שאלות בנושא הזה?

קריאה: רק רציתי להגיד שגם תערובת עשירה וגם תערובת ענייה גורמות לפליטת עשן והמכשירים מוסיפים על זה.

קריאה: מה שתוציא בתקן ואני בעד לאשר את זה.

אברהם גונן: כמות הדלק היא מדויקת, בדיוק אותה כמות שצריך בכדי שיישרף בצורה טובה, לא יותר מידי דלק, לא פחות מידי דלק.

אמנון כהן: תקריאי לנו בבקשה במסמך ששלחת לנו שחברי ועדה יקשיבו, בסעיף 6 ו-7 במכתב ששלחת לנו לוועדה.

חוה בן- ארי: לגבי אורך החיים של הממיר הקטליטי ואנחנו יודעים היום שעובדים אפילו להאריך את אורך החיים מעל לעשר שנים, אם אתה רוצה לשמוע מומחים, אז הבאתי פה איזה מומחה בנושא של ממיר קטליטי, זה ייקח דקה.

אמנון כהן: בוא קודם כל נשמע את סעיף 6 ו-7 מה שכתב.

חוה בן- ארי: 6 ו- 7 עשינו מאז אותה פגישה שהייתה לנו ביום שני לפני שבוע, עשיתי סקר שוק והלכתי על הרכב העממי שהוא מרב הרכב בשימוש.

חוה בן- ארי: סרקתי מחירים של מקורי ותחליפי ואתם רואים את המחירים בטבלה.

חוה בן- ארי: יחד עם זאת כפי שאמרתי בפגישה הקודמת, חבר הכנסת כהן, הביקוש בוודאי יביא את ההיצע ומאחר והתחלנו את הממירים ב-95', והיום עברו 10 שנים ועדיין ממירים לא התקלקלו ואין בכלל ביקוש לממירים, לדעתי השוק הזה ברגע שיהיה לו ביקוש---

אמנון כהן: מאיפה את יודעת שאין לו ביקוש?

חוה בן- ארי: אולי דני יסביר שבעצם הממירים לא מתקלקלים חדשות לבקרים---

קריאה: זה לא נכון, זה לא מדויק.

חוה בן- ארי: זה גם חוסך דלק, ממיר תקין.

אמנון כהן: מי ייתן לי תשובה, במזדה 323 כמה ממירים יש?

חוה בן- ארי: ברכב שיגרתי יש ממיר אחד.

חוה בן- ארי: הרכבים היותר יוקרתיים יש להם יותר מאחד.

אמנון כהן: אוקיי, נתקדם הלאה, מה רצית להגיד?

דני לוי: אני רציתי להגיד רק דבר אחד, לא כל בדיקה במבחן פרטי שבה רכב נמצא מזהם אויר, צריכים להחליף את הממיר הקטליטי, יש מיליון תקלות אחרות, זה לא חובה להחליף ממיר קטליטי, יש חיישנים למיניהם, אני לא אפרט כאן, אבל כעיקרון זה לא רק ממיר קטליטי.

דני לוי: ואני מניסיוני יכול להגיד לכם שאני מתקן מכוניות של יצרן מסוים, רק אותם, אני החלפתי בימי חיי משנת 95' שהתקנה נכנסה, אולי ארבעה ממירים.

דוד טל: אז יש לי בעיה עם זה, משום שאם אני נכנס לקומפיוטר של הבחור הצעיר הזה שאני מכיר אותו והוא בודק שבעצם יש זיהום אויר, הוא אומר לי לך תחליף את הממיר.

דני לוי: לא, הוא לא יגיד לך, לך תחליף את הממיר, הוא יגיד לך, גש למוסך שיפטרו לך את הבעיה ושיתנו לי אישור---

דוד טל: רק המוסך צריך---

דני לוי: להחליט אם זה ממיר או לא ממיר.

חוה בן- ארי: לאתר את התקלה ולתקן אותה.

אברהם גונן: אני רק רוצה להגיד, התהליך עצמו, מה שאתם רואים היום בכלי הרכב החדשים, המחשוב וכל זה נובע בגלל הצורך לענות על זיהום אויר.

אברהם גונן: עכשיו, המחירים של הרכבים עלו בגלל אותן מערכות.

אברהם גונן: אנחנו מתמקדים כרגע רק בממיר, צריך לראות את המזרקים שעולים הרבה יותר מהממיר ואת כל מערכות הבקרה שישנם.

אברהם גונן: הממיר זה סך הכול קטע אחד שבו אנחנו רוצים לבדוק---

דוד טל: כן, אבל החבר נתן לנו רק את העלויות של ממירים ולא העלויות של מזרקים.

אברהם גונן: אבל עם מזרק אתה צריך---

דוד טל: אני לא יודע מה העלויות.

אברהם גונן: כן, אבל זה החזקה שוטפת.

אליעזר זנדברג: אותי מעניין כמה זה יעלה לאזרח, זה שקמנו בבוקר והחלטנו שהוא מחליף את האוטו שלו או מחליף מערכת באוטו שלו, כמה זה יעלה לו? אני רוצה לשמוע, אחד, קודם כל אפילו במזדה, יש מזדות עם שלושה ממירים---

דני לוי: תלוי איזה שנת יצור, כי התקנה שמדברת עליה משרד התחבורה היא מ-95' היא כבר שונתה היום מחמירים באירופה פי עשר, היום הגיעו למצב של תקנה שנקראת, תקנה שהיא קיימת באירופה היא נקראת IFL5, 2005 ויצרני הרכב מקבלים את התקנה הזאת חמש שנים קודם כדי להתכונן אליה.

אמנון כהן: חבר הכנסת מודי, מדובר בממירים קטליטיים שנעים בין 1700 ל-4100 שקל.

אליעזר זנדברג: אני מנסה להבין כמה זה יעלה לי מחר בבוקר.

אמנון כהן: בודקים את הרכב בטסט, אם מגלים שיש בעיה אתה צריך להחליף ממיר.

חוה ראובני: לא בהכרח.

לאה ורון: כמה כאלה קיימים בארץ?

אמנון כהן: מה השאלה?

אליעזר זנדברג: כמה מכוניות יצטרכו להחליף?

אמנון כהן: מיליון 300.

אורי דיגמי: לדעתי, מה שצריך לעשות עם הממירים זה כן לאשר את התקנה, אבל הממירים צריכים להיות בפיקוח, לא יכול להיות שיבואני הרכב קיבלו פטור מממירים ולא משלמים מיסים, ממיר שעולה באירופה 100 יורו ויש לנו דוגמאות על זה, נמכר במדינת ישראל לצרכן ב-700 יורו.

אורי דיגמי: יש פה מכוניות כמו יונדאי אקסנט, שיכול להיות אוטו מודל 95' שאדוני מדבר עליו, ששווה כל האוטו בין 25-28 אלף שקל, אם הוא הולך לטסט והוא לא עובר על ממיר, ממיר עולה 6500 לפני מע"מ ועבודה, יש לי פה מחיר עם מספר קטלוגי.

חוה בן- ארי: אתה יודע מה, שבוע שעבר אמרת 15 אלף.

אורי דיגמי: 15 אלף לשלושה ממירים, מגיע גם לעשרים אלף ובמרצדס---

חוה בן- ארי: אז תגיד שזה במרצדס, מי שקונה מרצדס ב-300 אלף שקל שיחליף ממיר ב-15 אלף.

אמנון כהן: אנחנו נשארנו בסעיף 15-25.

אמנון כהן: אני כרגע נועל את הדיון הזה היום, כי התחייבתי לפנות את החדר.

אמנון כהן: המשרד לאיכות הסביבה, העברתם לי אתמול בלילה מסמך, אבל אני לא קיבלתי כאן פענוח בהשוואה לזיהום אוויר הנפלט מתחנות כוח, ממפעלי תעשייה, מבעלי רכב מנועים בסולר.

אמנון כהן: זאת אומרת אתה התייחסת בכלליות כזאת שצריך לפענח לי את זה בדיון הבא, תכין לי איך אתה יכול להבחין בין הדברים האלה.