ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 343, 2005-01-05 00:00

שלום שמחון: שלום לכולם.

שלום שמחון: הצעת חוק להגנת בית מגורים לחברי קיבוץ.

שלום שמחון: אנחנו אחרי קריאה ראשונה, בהכנה לקריאה שניה ושלישית.

שלום שמחון: ההצעה היא של חברת הכנסת אורית נוקד וקבוצת חברי כנסת.

אורית נוקד: לא, זה רק שלי.

שלום שמחון: יש למישהו הסתייגויות להצעת החוק שעברה בקריאה ראשונה?

צבי כינור: אני מבנק הפועלים.

צבי כינור: ההערות שלנו לא רבות והן מתמצות בעיקר בשתי נקודות: נקודה אחת, שהיא הרחבה לעומת זקוקים אחרים מקבילים שצפים באותם נושאים.

צבי כינור: נקודת שניה, חוסר לעומתם.

צבי כינור: ההרחבה היא בהגדרה של בן משפחה, בתוספת: לרבות ידוע בציבור ובתוספת: או בן זוגו של כל אחד מאלה.

שלום שמחון: איפה?

שלום שמחון: בסעיף ההגדרות בד' כתוב: "בן משפחה" – בן זוג, לרבות ידוע בציבור - -

צבי כינור: התוספת הזאת לא כתובה בחוקים האחרים שדברי ההסבר מפנים אליהם וכן לא "או בן זוגו של כל אחד מאלה".

צבי כינור: לטעמנו, זו הרחבה מעבר לנדרש.

שלום שמחון: מה זה בן זוגו של כל אחד מאלה?

צבי כינור: זאת אומרת, שאם יש ידוע בציבור ויש לו בן, אז גם בן הזוג של הבן.

שלום שמחון: אז אתה מציע שלא יהיה כתוב: לרבות ידוע בציבור?

צבי כינור: נכון, וגם לא בן זוגו של כל אחד מאלה.

דוד טל: איך זה פוגע בבנק הפועלים?

צבי כינור: משום שאם מקנים זכויות בעת פינוי ועשויות להיות לזה עלויות, זה יקטין את המימושים שיוכלו לעמוד לרשות הבנק מול פירעון חוב.

צבי כינור: הערה שניה: חסרה פה התייחסות שההוראות של הסעיף לא יחולו על שעבודים שוטפים וקבועים על המקרקעין לטובת נושים.

צבי כינור: זה חסר.

צבי כינור: מה שקיים והחוקים של דברי ההסבר מפנים אליהם: הוצאה לפועל ופשיטת רגל, שהטיפול לא יחול על שעבודים שוטפים או קבועים על המקרקעין שנוצרו לפני תחילת תוקף הטיפול.

שלום שמחון: חברת הכנסת נוקד, מה לגבי החלק השני של הדברים?

אורית נוקד: דברי ההסבר מפנים לעיקרון שאומר, שבהליך של פשיטת רגל לא יפנו אדם.

אורית נוקד: אם היה חוק שבשנת 94 נכתב אחרת, אני לא מבינה למה בשנת 2004 צריך לקחת בדיוק את אותו נוסח.

אורית נוקד: דבר נוסף, אני חושבת שמדובר כאן במטרה בתכלית מאוד ראויה, על מנת שלא יהיה מצב שיפנו חברי קיבוץ במקרה של פירוק הקיבוץ.

צבי כינור: אנחנו הבנו, שלא באים פה לתקן חוקים אחרים שההצעה פה מפנה אליהם בדברי ההסבר.

צבי כינור: לדעתי, צריכים להיות קונסיסטנטיים למה שכתוב שם.

צבי כינור: אם רוצים לשנות את החוק ההוא - -

שלום שמחון: נניח שאנחנו מקבלים את עמדתך, איך אתה מגדיר את זה?

צבי כינור: הוראות הסעיף לא יחולו כלפי נושים בעלי שעבודים שוטפים או קבועים על המקרקעין, שנוצרו לפני תחילת תוקף התיקון.

שלום שמחון: אז אתה מייקר את החוק.

צבי כינור: אבל אותו "ייקור" קיים גם בחוקים שאליהם מפנים.

צבי כינור: בהוצאה לפועל זה מופיע.

רותי שפירא-לירז: התיקון הזה, הסעיף שהכי דומה לו מכל הוראות החקיקה זה סעיף 86 לפקודת פשיטת הרגל.

רותי שפירא-לירז: אני חושבת, ששם הסייג הזה לא מופיע ולמיטב הבנתי, הוא גם - -

שלום שמחון: רגע, אנחנו צריכים לברך את חברנו החדש בוועדה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, גם אם צודק או לא צודק נציג הבנק, אני חושב שאנחנו לא חייבים להיתלות ולהיצמד במה שהיה בעבר.

דוד טל: יכול מאוד להיות שבהצעת החוק הזאת המחוקק רוצה לשנות את דעתו כפי שהיתה בעבר ויכול להיות שבעבר היו מחוקקים אחרים, שלא ראו בפרספקטיבה רחבה אולי את כל הבעיות.

דוד טל: הנסיבות השתנו ובהצעת החוק הזאת כרגע, אולי אנחנו באים לשנות במשהו, אולי, אני לא בטוח.

דוד טל: אבל כפי שאמרה לנו נציגת רשם האגודות, אני חושב שאפשר לקבל את זה אלא אם כן, יוכח לנו כאן שיש פה משהו בלתי סביר מבחינת הנזק שיכול להיגרם לבנק.

דוד טל: אני מוכן לשמוע את זה.

צבי כינור: לדעתנו, יש לזה פגיעה בזכויות קנייניות של הבנק, שעל סמך הזכויות האלה הבנק נתן הלוואות בין אם משכנתאות ובין אם הלוואות משלימות או כל הלוואות אחרות.

דלית: אני רוצה להבהיר, שבהוצאה לפועל מדובר על כינוס נכסים של משכנתה, של שיעבוד קבוע.

דלית: בעניין הזה אנחנו לא נוגעים.

דלית: בהליכי כינוס נכסים, למיטב הבנתי מדובר בשעבודים צפים.

דלית: שעבוד צף עד היום לא מומש בהוצאה לפועל ולכן, ההוראה הזאת לא חלה לגביו, אותה הוראת מעבר.

דלית: עד היום, למיטב הבנתי, אף בנק מן הסתם לא טיפל במצב של קיבוץ ואני בספק מה היעדים של בית המשפט היה נוקט, אם לא היו מודעים לדיני הפירוק ונותנים לו את ההגנה הזאת ממילא.

דלית: זאת אומרת, בדרך כלל שעבוד צף אין על יחיד ולכן, אף פעם לא עלתה השאלה אם צריך להגן על יחיד מפני אותו - -

שלום שמחון: יש בעיה להוריד את "לרבות ידוע בציבור"?

אתי בנדלר: אין שום בעיה.

מיכה דרורי: יש בעיה ספציפית בקיבוצים, לא בכמויות גדולות, אבל חלק מהקיבוצים לא הכלילו בעבר על נישואים...

מיכה דרורי: אז דווקא בחוק הזה יש מקום להכניס תיקון לציבור שדרך אגב, בינתיים מערכת המשפט הולכת ומכניסה אותו מיום ליום בעוד מקומות.

אורית נוקד: זה באמת נראה קטנוני.

אברהם פורז: אדוני היושב ראש, הערה כללית: אני עברתי על החוק הזה במקרה.

אברהם פורז: הבעיה העיקרית שאני רואה היא לא בהגנה הניתנת לחבר קיבוץ אלא על חשבון מי היא ניתנת.

אברהם פורז: המדינה יכולה להחליט שחבר קיבוץ, שמשום מה הקיבוץ קרס והוא צריך לפנות את ביתו בדומה לאלה בשטחים המתנתקים, יקבל פיצוי מהמדינה.

אברהם פורז: זה לגיטימי.

אברהם פורז: אבל למה אתה מטיל את זה על הנושה?

אברהם פורז: מה אשם מישהו שיש לו שיעבוד והוא רוצה לממש את הנכסים?

אברהם פורז: למה הוא צריך להיות פתאום במצב יותר גרוע ולהתחיל לפצות אנשים שכאשר הוא רשם משכנתה או שיעבוד זה לא היה קיים?

אברהם פורז: לדעתי, חובת הפיצוי צריכה להיות על המדינה.

אברהם פורז: אם המדינה חושבת שחבר קיבוץ, מגיעה לו הגנה, שהמדינה תשלם לו.

אברהם פורז: אבל למה על חשבון גוף עסקי?

מיכה דרורי: הרעיון פה הוא ההשוואה למי שאינו חבר קיבוץ.

מיכה דרורי: מדינת ישראל מול מערכת דיני הפירוק, ההוצאה לפועל, כינוס הנכסים והגנת הדייר, נותנת הגנה למי שקרס ופשט רגל ואומרת שרק בתנאים מסוימים ניתן לפנות אותו.

מיכה דרורי: בקיבוץ נוצרה סיטואציה מסובכת שבה הזכויות בבית הן של התאגיד ומי שגר בו זה החבר, שהוא לא חייב גרוש.

מיכה דרורי: לכן, מטרת החוק היא ליצור - -

אברהם פורז: הוא לא חייב, אבל באמצעות התאגיד הוא חייב, כי כל הפעילות העסקית נעשתה מתוך התאגיד.

אברהם פורז: השאלה היא כזאת: אולי זה מוצדק היה מלכתחילה לצבוע.

אברהם פורז: אבל לא משנים את כללי המשחק בענייני קניין בדיעבד.

אברהם פורז: לא חשוב מה הבנק החליט.

אברהם פורז: הוא בשעתו נתן הלוואה בתנאים מסוימים.

אברהם פורז: אתה מראה את הזכויות הקנייניות שלו.

אברהם פורז: אתה רוצה להרע את הזכויות?

אברהם פורז: בסדר, על חשבון המדינה.

אברהם פורז: אבל למה על חשבון גוף פרטי או גוף עסקי?

אברהם פורז: אני לא מתנגד לחוק ובלבד שהמדינה תפצה.

אברהם פורז: אני חושב שאפשר להתגבר על זה.

אברהם פורז: כמה חברי קיבוצים הולכים להיות מפונים מבתיהם?

אורית נוקד: זה בדיוק הדיון.

עוזי קרן: הצעת החוק הזאת, של חברת הכנסת אורית נוקד, באה במקום שיישובים רבים מאוד בפריפריה נמצאים במצב קריטי.

עוזי קרן: חלקם, מספר קטן ביותר אולי 4 או 5, יש להם גם חובות שלא משלמים לבנק החקלאות.

עוזי קרן: הערה שניה: תקנון הקיבוץ הוא ארכאי.

עוזי קרן: בתקנון הקיבוץ חבר הקיבוץ הוא לא בעלים של נכסים.

עוזי קרן: הממשלה ומינהל מקרקעי ישראל ואחרים פועלים היום לשנות את הדברים, שלחבר יהיו איזה שהן זכויות.

עוזי קרן: אחת מהן, זו זכות על בית, שזו זכות אלמנטרית.

דוד טל: לפי ז'בוטינסקי.

עוזי קרן: אני לא יודע.

עוזי קרן: אני חושב, שצריך לתמוך בהצעה הזאת ומירב השעבודים שהבנקים חוששים מהם הם של נכסי הייצור.

עוזי קרן: של הרפת והלול והמפעל והם נשארים ועומדים כהגנה של הבנקים, כערבויות.

עוזי קרן: לכן, צריך להוציא מבחינה אנושית את הבית מהעניין הזה.

עוזי קרן: הממשלה פועלת להוציא את הבית, מינהל מקרקעי ישראל בתקנה 979 מגדיר נחלה לחבר הקיבוץ אישית, על שמו וחבר הקיצוץ בעתיד יוכל לרשום 2.5 דונם או דירה על שמו.

עוזי קרן: זה הכיוון, זה המסר וההצעה הזאת באותו רוח.

צבי כינור: מי שחושב שזה לא יעלה לתקציב המדינה כך או אחרת, זה יעלה.

צבי כינור: כי בסופו של דבר הלוואות רבות של שיכון הן באחריות המדינה.

שלום שמחון: אתם אמרתם בדיונים קודמים שאין לכם כוונה לפנות - -

צבי כינור: בשעתיים האחרונות לא פינינו בית של חבר וגם לא בשעתיים קודם לכן.

צבי כינור: אנחנו הולכים ובאופן וולונטרי מגיעים להסכמות עם הקיבוצים, שמצטרפים להסדרים פרטניים כאלה או אחרים.

צבי כינור: אני חושב, שצריך להשאיר את זה למערכת הוולונטרית ולא לפגוע בזכויות קנייניות קיימות.

אברהם פורז: חוקים לא נעשים לשבוע ולא לשבועיים.

אברהם פורז: החוק הזה הוא לתמיד.

אברהם פורז: המציאות הכלכלית יכולה בהחלט להשתנות במשך הזמן.

אברהם פורז: הטענה שמדובר רק בחלק המסחרי היא לא טענה נכונה.

אברהם פורז: אם קיבוץ במרכז הארץ פושט את הרגל, והוא חדל מלהתקיים, יכול להיות שהמקרקעין שלו ישמשו בבוא העת לבניה רוויה, של רבי קומות.

אברהם פורז: אם אתה נותן לדייר בקיבוץ להיות דייר מוגן על קרקע, כולל שטח לא קטן מסביב - -

אורית נוקד: זה סעיף 2 ויכול להיות שהוא לא יהיה.

אברהם פורז: - אז אם בכלל, צריך לתת לו זכות לפיצוי.

אברהם פורז: אל תהפכו אותו לדייר מוגן שיישב שם - -

אורית נוקד: לא, אנחנו מורידים את זה.

אורית נוקד: אנחנו נוריד את סעיף 2.

אברהם פורז: אני חושב שלא צריך לתת לו להיות דייר מוגן ולא כלום אלא לומר - -

אילן ליבוביץ: גם אם אתה מחר תפשוט רגל, על פי פקודת פשיטת הרגל אי אפשר לפנות אותך אלא אם כן הבנק נותן לך - -

אברהם פורז: הואיל ויש לנו ניסיון במדינה, עד כמה כוחם של אנשים שצריך לפנות אותם מדיור וזה הליכים משפטיים ממושכים, אני חושב שהזכות לא צריכה להיות של דיירות מוגנת אלא זכות עם פיצוי.

אורית נוקד: זה מה שכתוב בחוק.

אברהם פורז: כי פה כתוב:

אברהם פורז: לא יפונו אלא אם הוכח שאין להם מקום מגורים סביר או שהועמד לרשותם סידור חלוף.

אברהם פורז: אני מציע, מלכתחילה, להיכנס לזה שמגיע להם פיצוי שווה ערך לערכה של דירת המגורים.

אורית נוקד: אני מקריאה את החוק: "1.

אורית נוקד: בפקודת האגודות השיתופיות, אחרי סעיף 48א יבוא: הוראות מיוחדות בפירוק קיבוץ 48ב.

אורית נוקד: (א) לענין מקרקעי קיבוץ המשמשים בפועל בית מגורים לחבר קיבוץ (להלן – בית מגורים), בקיבוץ הנמצא בהליכי פירוק או כינוס נכסים, רשאי בית המשפט או הרשם, לפי הענין, להורות שחבר הקיבוץ ובני משפחתו המתגוררים עמו לא יפונו מבית המגורים, אלא אם כן הוכח תחילה, להנחת דעתו, שיהיה להם מקום מגורים סביר או שהועמד לרשותם סידור חלוף.

אורית נוקד: (ב) בית המשפט או הרשם, לפי הענין, רשאי לקבוע שהסידור החלוף כאמור בסעיף קטן (א), יהיה בהמצאת דירה אחרת או בתשלום פיצויים או בדרך אחרת.

אורית נוקד: (ג) הוראות סעיף זה אינן חלות על מקרקעין שדיני הגנת הדייר חלים עליהם, ואין בהן כדי לפגוע בדינים האמורים.

אורית נוקד: (ד) בסעיף זה – "בן משפחה" – בן זוג, לרבות ידוע בציבור, הורה, צאצא, צאצא בן הזוג, או בן זוגו של כל אחד מאלה; "חבר הקיבוץ" – מי שהתקבל כדין לחברות בקיבוץ ובלבד שהתגורר בקיבוץ או שהיה חבר בו, לפחות במשך השנתיים שקדמו להגשת בקשת הפירוק או כינוס הנכסים; "מקרקעי קיבוץ" – מקרקעין בתחום הקיבוץ שלקיבוץ יש בהם זכויות, והן לא נרשמו על שם חבר הקיבוץ; "קיבוץ" – אגודה שיתופית שסווגה על ידי הרשם כקיבוץ או כמושב שיתופי.

אורית נוקד: "

שלום שמחון: את מסכימה להוריד את "לרבות ידוע בציבור"?

אורית נוקד: לי נראה שזה ממש קטנוני.

אברהם פורז: אם כבר, תן לכולם.

אברהם פורז: למה למה ידועים בציבור לא?

שלום שמחון: אין לי בעיה.

שלום שמחון: זאת היתה בקשה שלהם.

שלום שמחון: הערות לסעיף הזה, בבקשה.

אברהם פורז: אני מבקש לנסח את הסעיף ואני אקריא את הנוסח האלטרנטיבי: לעניין מקרקעי קיבוץ המשמשים בפועל בית מגורים לחבר קיבוץ, בקיבוץ הנמצא בהליכים פירוק או כינוס נכסים, רשאי בית המשפט או הרשם, לפי הענין, להורות שחבר הקיבוץ יקבל פיצויים מהמדינה לפי ערכה של הדירה שבה החזיק.

שלום שמחון: נצביע על זה.

אברהם פורז: הזכות היא זכות לקבלת פיצוי לקניית דירה אחרת.

אבשלום וילן: בא ניקח את המקרה היחידי של משמר דוד.

יעקב אדרי: בניגוד לאחרים, הקיבוץ הוא מערכת כלכלית וחברתית.

יעקב אדרי: ואם ביום כזה ילכו ויפזרו את כל חברי הקיבוץ, יפגעו במערכת הנוספת, שכל חבר קיבוץ חי בה במשך עשרות שנים וזה הלכידות החברתית, הערבות ההדדית וכל המערכת הכלכלית.

יעקב אדרי: אם הם ממשיכים לגור בחצר הקיבוץ בבתיהם, הם יכולים להמשיך לקיים את שאר המערכות.

יעקב אדרי: אתם מציעים לפזר אותם בכל הארץ.

דלית: אם אני מבינה נכון, לא התכוונו לכינוס נכסים דרך הוצאה לפועל למימוש ספציפי, אלא לכינוס נכסים לפי הוראות פקודת החברות, שלא יהיה בלבול עם סעיף 28 לחוק הוצאה לפועל.

אברהם פורז: אדוני היושב ראש, אם קיבוץ פשט את הרגל, אף אחד לא אומר שהם צריכים להמשיך לגור ביחד.

אברהם פורז: כל אחד מהם יעבור למקום אחר וימצא לו דירה.

אברהם פורז: הוא יכול לעבור לקיבוץ אחר.

אבשלום וילן: חבר הכנסת פורז, הדוגמה היחידה שאנו יודעים הוא קיבוץ משמר דוד, ששם הגיעו להסדר דומה למה שכתוב פה.

אבשלום וילן: כלומר, הכל מתפרק, הנכסים חוזרים למדינה, להוציא משהו שנשאר להם וכל אחד מקבל בית חלופי והסדר עד סוף חייו.

אבשלום וילן: מטבע הדברים, אתה שואל מה יקרה בפירוק?

אבשלום וילן: זה מה שיקרה.

אבשלום וילן: ואז, גם הבנק מקבל את מה שמגיע לו ועושים הסדר נושים מסודר.

אבשלום וילן: כל הצעת החוק הזאת באה להבטיח את זכות המגורים עד שיעשה הסדר כזה.

אבשלום וילן: לכן, לפי דעתי אתה הולך רחוק מדי.

אבשלום וילן: הדוגמה של משמר דוד היא הנותנת.

אבשלום וילן: אני אפילו הייתי מוכן ללכת לקראת מה שהלך צבי כינור, הסדרים וולונטריים, אם הייתי סומך על המערכת הבנקאית, שהיא באמת תמשיך להתנהג בצורה עניינית.

אבשלום וילן: אבל, מה אני יודע מה יקרה מחר?

אבשלום וילן: אני לא יודע מה הם יעשו.

רותי שפירא-לירז: החלק הראשון של התיקון בהצעת החוק של חברת הכנסת נוקד הוא בעצם הקבלה לסעיף 86 לפקודת פשיטת הרגל.

רותי שפירא-לירז: אני אקרא בקצרה, כי יש כמה דברים שלא לגמרי מתאימים: " היו כלולים בנכסי פושט הרגל מקרקעין המשמשים כולם או מקצתם בית מגורים לפושט הרגל, לבן זוגו או לבני משפחתו הגרים עמו, רשאי בית המשפט להורות שלא ימכרו אלא אם הוכח תחילה להלכה דעתו שיהיה לפושט הרגל לבן זוגו או לבני משפחתו הגרים עמו מקום מגורים סביר או שהועמד לרשותם סידור חלקי.

אברהם פורז: שם בית המשפט רשאי.

אברהם פורז: הוא יכול להגיד - -

קריאות: גם כאן הוא רשאי.

שלום שמחון: אם היית שר האוצר, היית מוכן לקבל את החוק?

אברהם פורז: כן, באמת.

שלום שמחון: יש עשרות אלפי חברים בקיבוצים.

אבשלום וילן: על שעון קיץ אתה יכול להתפשר.

אורית נוקד: גם פה כתוב רשאי, שתדע.

אברהם פורז: אני חושב, שקיבוץ שפשט את הרגל, אם יש הסדר מוסכם, אז לא צריך את החוק.

אברהם פורז: בהסכמה אפשר לעשות את הכל.

אברהם פורז: אני מניח, שהבנקים היו מגיעים להסכמה.

אברהם פורז: לא הגיעו להסכמה, לדעתי, לא על חשבונם אלא על חשבון המדינה, לאור הזכויות ההיסטוריות של התנועה הקיבוצית וכולי, הם יקבלו פיצוי.

שלום שמחון: הבנקים העירו לגבי הסעיף הבא דווקא ולא לגבי הסעיף הזה.

שלום שמחון: הסעיף הזה הוא טכני.

אתי בנדלר: את בטוחה שמה שאת רוצה להעיר זה ברמה של נוסח בלבד?

דוד טל: גברתי, אמרת לנו קודם, שזה רק עניינים של הבדל נוסח.

דוד טל: אם זה הבדל נוסח ולא דבר מהותי, חבל שאת משחיתה את זמננו.

דוד טל: יש פה יועצת משפטית ואת יכולה לבוא אתה בדברים.

דוד טל: אם זה רק נוסח, אני סומך עליה וגם עליך שתעשו את זה.

דוד טל: אם זה דברים מהותיים, זה דבר אחר.

רותי שפירא-לירז: בסעיף 86 כתוב שהמקרקעין לא ימכרו וכאן כתוב, שהחייב לא יפונה.

רותי שפירא-לירז: ההגנה בסעיף 86 היא חזקה יותר וכאן, ההגנה נחותה יותר.

רותי שפירא-לירז: הכוונה שאי אפשר לעשות שום חוזה, בכלל, עד שבית המשפט לא מבטיח שיש סידור חלוף.

רותי שפירא-לירז: אני מציעה לאמץ בדיוק אותו הסדר שקיים בסעיף 86.

אורית נוקד: אז חבר הקיבוץ, מי שהתקבל כדין לחברות בקיבוץ.

אורית נוקד: אולי יש פה טעות בנוסח.

אברהם פורז: ביום האחרון יכולים להתקבל איזה 100 איש לחברות - -

אתי בנדלר: לא, צריכים שנתיים ותק, שלא יכנסו ממש רק כדי לקבל הגנה.

שלום שמחון: הצבעה על סעיף 1.

שלום שמחון: מי בעד הסעיף, מי נגד.

שלום שמחון: נגד – 1

אברהם פורז: אני מציע פיצוי על חשבון המדינה.

שלום שמחון: יש 4 הסתייגויות לדוד לדיבור ולאברהם הסתייגות מהותית.

אתי בנדלר: זאת אומרת, שום הערה לא התקבלה.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לסעיף 2: "בחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל"ב-1972, בסעיף 33, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) קיבוץ או מושב שיתופי שהיה חוכרו לדורות של בית מגורים, ופקעה זכותו כאמור בסעיף קטן (א), יראו לענין סעיף זה את חבר הקיבוץ או המושב השיתופי המתגורר בבית המגורים כאילו היה בעליו של בית המגורים טרם פקיעת זכות הקיבוץ או המושב השיתופי, ויחולו הוראות סעיף זה.

שלום שמחון: "

גלי גרוס: אנחנו ביקשנו מחברת הכנסת נוקד, והיא הסכימה לכך, במסגרת התיאום עם הממשלה, לוותר על סעיף 2 ולהשאיר רק את סעיף 1, כי אנחנו חושבים שבסעיף 2 בין היתר, יש הגנה כפולה שניתנת לחבר הקיבוץ.

גלי גרוס: במסגרת ההסכמה של הממשלה לתמוך בהצעת החוק עוד בשלבים המקדמיים, תואם עם חברת הכנסת נוקד שהסעיף הזה ימחק.

אורית נוקד: אני מסכימה.

שלום שמחון: בסדר.

שלום שמחון: אם את מסכימה להוריד את סעיף 2, אנחנו סיימנו.

שלום שמחון: בעד – 4

שלום שמחון: סיימנו.

אורית נוקד: תודה רבה ליושב ראש הוועדה, ליועצת המשפטית, למנהלת הוועדה ולחברים.