ועדת המשנה לעניין חוק יישום תוכנית ההתנתקות, התשס"ה, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-02-01 19:10

אברהם-בייגה שוחט: קיבלו כסף מהמדינה---

ניסן סלומינסקי: איגוד המושבים של הפועל המזרחי, אני שואל בעיקרון.

אברהם-בייגה שוחט: התשובה העקרונית היא שאם כל גוף שהוא יש לו נכסים ובגלל הטרור---

ניסן סלומינסקי: וזה כתוב באיזה שהוא מקום?

אברהם-בייגה שוחט: כתוב במוסדות ציבור.

ניסן סלומינסקי: השאלה אם זה כתוב באיזה שהוא מקום, מאחר וזה לא אדם פרטי אלא זה גוף, האם גם הוא מקבל?

חיים אורון: גם כמו מי שמחזיק את הישיבה בנווה דקלים והוא הוכיח שהישיבה היא שלו, של העמותה והוא השקיע בה, הוא יהיה זכאי לפי---

ניסן סלומינסקי: הוא לא צריך לגור שם ולא צריך שום דבר, כי זה גוף חיצוני?

דוידה לחמן- מסר: אני לא יודעת, אתם רוצים לשאול את השאלות האלה אז תשאלו, אבל אל תבואו אלינו וזה לא שייך לפרק אגודות שיתופיות.

אברהם-בייגה שוחט: מה קורה אם מישהו חייב לאגודה השיתופית כסף?

דוידה לחמן- מסר: אותו הדבר, תראה, כמובן שאם האגודה השיתופית אפרופו ארנונה, חייבים לה, כי זה ועד מקומי, אז עכשיו לא---

ניסן סלומינסקי: אני אמרתי---

גלי גרוס: אז ועד מקומי זה במקום אחר, אבל מישהו שיש לו חוב---

דוידה לחמן- מסר: איטה ילין היא רשם האגודות השיתופיות, רשם אגודות זמני מפרק לאגודות האלה וכמו כל פירוק יסדרו את זה, יש נושים, יש זכאים, יש חייבים, יש נכסים, יש התחייבויות, אין מה לעשות.

דוידה לחמן- מסר: אם חבר האגודה חייב למכולת באופן אישי---

אברהם-בייגה שוחט: לא, לאגודה.

דוידה לחמן- מסר: אם הוא חייב לאגודה, למשל מיסי ועד, סתם אני אומרת דוגמה, אם הוא קיבל הלוואה מהאגודה, והוא חייב של האגודה, אז אפשר יהיה לתבוע ממנו כמו חבר אגודה, כמו אדם מחוץ לאגודה, אין.

גלי גרוס: הוראות מיוחדות לעניין תאגיד, 107 : א.

גלי גרוס: הוראות סימן ב' יחולו על תאגיד קשור לפיצויים, ואם ביקש שימונה לו מנהל מסדיר, רשאית המנהלה למנות למנהל המסדיר את המפרט של האגודה השיתופית ההתיישבותית שהיא בעלת השליטה בתאגיד.

גלי גרוס: ב.

גלי גרוס: שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר ועם הרשם רשאי לקבוע הוראות מיוחדות לעניין תאגידים קשורים כולם או חלקם, לרבות תאגידים כאמור המחוזקים במשותף על ידי מספר אגודות שיתופיות התיישבותיות ובכלל זה הוראות בדבר: 1.

גלי גרוס: שינוי מבני בתאגיד קשור, יש לנו רק תוספת קטנה בסעיף 107 ב(1) לבקשת ובמסגרת הדיונים עם עורך דין מירסמול ביקש שנגדיר שהשינוי המבני בתאגיד קשור הוא לרבות מיזוג של מספר תאגידים קשורים והפיכת תאגיד קשור שהוא אגודה שיתופית לחברה, כדי שיהיה ברור שזה יותר רחב מזה.

גלי גרוס: 2.

גלי גרוס: הקניית זכויותיה של אגודה שיתופית התיישבותית בתאגיד קשור כולן או חלקן, לחברי האגודה במישרין ולא בעקיפין.

גלי גרוס: 3.

גלי גרוס: הקניית זכויותיה של אגודה שיתופית התיישבותית לגבי מקרקעין, כולן או חלקן, לתאגיד קשור.

גלי גרוס: ג (1) על אף האמור בכל דין, בפירוק של אגודה שיתופית התיישבותית שכל נכסיה הם מניות בתאגיד קשור או שחלק מנכסיה הוא מניות בתאגיד קשור, והיא העבירה לה, ואז הפירוק לפי סימן זה ובהתאם להוראות לפי סעיף זה את כל יתרת נכסיה ואת פעילותה, בסעיף קטן זה הנכסים הם מועברים בתמורה להקצאת מניות בו.

גלי גרוס: בסעיף קטן זה המניות המוקצות, לא יחול סעיף 93 לפקודות מס הכנסה בפירוק אותה אגודה, בסעיף קטן זה האגודה מתפרקת והיא לא תחויב בכל מס אם יתקיימו כל אלה: א.

גלי גרוס: מכירת הנכסים המועברים לתאגיד הקשור בלא תמורה נוספת מעבר למניות המוקצות.

גלי גרוס: ב.

גלי גרוס: המניות המוקצות, מוקצות לכלל החברים באגודה המתפרקת לפי חלקם כפי שנקבע לעניין סעיף 106 ב', בסעיף קטן זה המחזיקים.

גלי גרוס: ג.

גלי גרוס: היחס בין שווי השוק של כל המניות המוקצות למחזיקים לבין שווי השוק של תאגיד הקשור מייד לאחר ההקצאה הוא היחס שבין שווי השוק של הנכסים המועברים לבין שווי השוק של התאגיד הקשור, מייד לאחר העברת הנכסים המועברים.

גלי גרוס: ד.

גלי גרוס: כל מניות התאגיד הקשור שבידי האגודה המתפרקת חולקו בין המחזיקים בהתאם לחלקם כפי שנקבע בסעיף 106 ב'.

גלי גרוס: ה.

גלי גרוס: תאגיד הקשור מחזיק בנכסים המועברים למשך שנתיים ממועד ההעברה.

גלי גרוס: ו.

גלי גרוס: כל אחד מהמחזיקים מחזיק בכל המניות של התאגיד הקשור שקיבל מהאגודה המתפרקת ושהוקצו לו כאמור בסעיף זה למשך תקופה של שנתיים לפחות מיום הפירוק של האגודה המתפרקת.

גלי גרוס: נושה המועצה רשאי לקבוע כי לא יראו מכירה של מניות בתקופה האמורה כי אי קיום של תנאי זה, אם יתקיימו לגביה נסיבות לפי סוג מחזיק, סוג רוכש או תנאי מחירה והכול עד לתקרה של שיעור כלל ההחזקות במניות של התאגיד הקשור כפי שיקבע.

גלי גרוס: (2) המחיר המקורי של כל אחד מהנכסים המועברים, יתרת המחיר המקורי שלו, שווי הרכישה שלו ויום הרכישה שלו לפי העניין יהיו כפי שהיו באגודה המתפרקת אילו לא פורק ואילו לא הועבר ממנה נכס מועבר.

גלי גרוס: לגבי נכס שהוא מלאי, יראו כעלות המלאי את הסכום שנקבע כמלאי סופי בשומה לשנת המס שבה יסיים פרוק האגודה המתפרקת לפי פקודת מס הכנסה.

גלי גרוס: (3) יראו כמחיר מקורי של מניות התאגיד הקשור בידי המחזיק את המחיר המקורי של הזכויות שהיו למחזיק באגודה המתפרקת ויראו כי גם הרכישה של המניות כאמור מיום הגשת באגודה.

גלי גרוס: (4) שר האוצר רשאי לקבוע כי הוראות סעיף זה יחולו גם לגבי אחרים, לפירוק אגודה שיתופית התיישבותית והתקיים כל התנאים הקבועים בפסקה אחת, בשינויים המחויבים ובשינוים נוספים שיקבע.

גלי גרוס: (5) מסמך שפקיד שומה אישר כי הוא קשור במישרין להעברת יתרת נכסים בפעילות תמורת מניות וכי התקיימו כל התנאים המפורטים בפסקה אחד, לא יחויב במס בולים.

גלי גרוס: (6) לכל מונח בסעיף קטן זה, תהיה משמעות הנוגעת לו בפקודת מס הכנסת או בחוק מיסוי מקרקעין לפי העניין, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת.

גלי גרוס: כאן יש תוספת של סעיף נוסף לבקשת הוועדה שגם על מכירת המניות של התאגיד הקשור, התקופה מוגבל, לא יחולו באותו מס מיוחד---

סמדר אלחנני: זה לא מופיע, אז העניין של הוראות מיוחדות לעניין תאגיד קשור?

דוידה לחמן- מסר: מ-106/7.

גלי גרוס: זה גם מה שיושב ראש ועדת המשנה ביקש.

גלי גרוס: זה סעיף קטן ד' של סעיף 107.

דוידה לחמן- מסר: אנחנו לא מדברים עכשיו בשיעור המס אלא בזכות למיסוי מופחת.

גלי גרוס: ד.

גלי גרוס: הועברו מניות בתאגיד קשור לחבר באגודה שיתופית שהתפרקה כאמור בסעיף זה, והמניה נמכרה בתוך תקופה שאינה עולה על 12 חודשים מיום הפינוי, תחויב התמורה שקיבל החבר בעד מכירת המניה בשיעור של עשרה אחוז.

גלי גרוס: הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על מכירת המניה לקרוב, כהגדרתו בסעיף 105 י"א לפקודת מס הכנסה.

גלי גרוס: בסיפא זה גם הוראה מקלה כי זה דווקא ממיסוי שהוא נמוך יותר---

דוידה לחמן- מסר: זה כמו מתנה.

ניסן סלומינסקי: רק שאני אבין, בית כנסת באגודה שיתופית שנבנה, אני מניח, זה מבנה ציבור בטח שייך לאגודה שיתופית למרות שהוא נבנה חלקו, מכספי התושבים, כל אחד יש לו מניה שם, זה נכנס לפה?

גלי גרוס: גם אנחנו לא מדברים על זה עכשיו, כאן הכוונה לתאגידים שהאגודה השיתופית מחזיקה בהם, זה סעיף שמתייחס לתאגידים כמו מח"א, שאז אומרים, האגודה השיתופית מתפרקת אבל אז יכול להיות שחברים במקום לפרק ירצו להחזיק מניות ישירות במח"א.

גלי גרוס: ואז בדרך כלל שינויים מבניים מהסוג הזה מחויב במס, במקרה הזה יש הוראות מיוחדות כדי שלא יהיה חיוב במס לכל מיני שינויים מבניים שבסופם החברים יחזיקו במניה ישירות ולא דרך האגודה שלהם, לזה מתייחס הסעיף הזה.

ניסן סלומינסקי: הסעיפים הקודמים בכלל לא מתקשרים?

גלי גרוס: לא, הסעיף הקודם גם הוא מתייחס---

דוידה לחמן- מסר: רק לשינויים מבניים באגודות שיתופיות.

גלי גרוס: הסעיפים הקודמים, יש לנו אגודה שיתופית התיישבותית, עכשיו מה קורה, היא מתפרקת, יש לנו חובות לנושים, הם יגבו והיתרה תחולק לחברים וזה מה שאמרנו עד עכשיו.

ניסן סלומינסקי: והנושים, זאת אומרת, אז נניח במקרה שלנו, על מבנה ציבור כזה---

גלי גרוס: זה אמרנו, כמה משלמים---

ניסן סלומינסקי: לא, אני שואל לאגודה, משלמים לאגודה על המבנה ציבור הזה, נכון?

ניסן סלומינסקי: עכשיו זה יכול להתפרס על כל בעלי החוב.

דוידה לחמן- מסר: מה שקורה זה ככה, אתה ואני חברים באגודה שיתופית, האגודה השיתופית, האגודה השיתופית מחזיקה במניות בתאגידים, ככה זה המבנה של המשק השיתופי, יש לתאגיד, נגיד הרפת, היא החליטה שהרפת תהיה תאגיד והיא מחזיקה במניות הרפת.

דוידה לחמן- מסר: אם רוצים אפשר לעשות, המפרק יוכל לעשות מצב שבו את המניות במשק, בדומה למניות במח"א, יקבלו החברים באגודה השיתופית, לרדת עד רמת היחיד.

דוידה לחמן- מסר: ואז אם הרפת הזאת עוברת כרפת למרות שהם לא חברים באגודה השיתופית כמו מח"א, הם יכולים להיות בעלי מניות בחברה/ אגודה שיתופית שהיא רפת.

דוידה לחמן- מסר: כתוצאה מהמצב הזה שבו מייחסים את המניות של האגודה השיתופים ליחידים שהם חברים באגודה השיתופית, זה אירוע מס.

דוידה לחמן- מסר: ככלל, על ההוראה הזאת חלים סעיפים 103/104 לפקודת מס הכנסה שעוסקים בשינויים מבניים ומיזוג ופה יש איזה שהם הקלות שבאות לאפשר את זה יותר בקלות את הדבר הזה.

דוידה לחמן- מסר: עכשיו אני רוצה להגיד, גם לגבי, זה לא בדיוק עברית לעם, זה סעיפים של מס הכנסה, שבאים לבצע את ההתאמות שנדרשות פה כתוצאה מהפירוק והייחוס לחברים.

גלי גרוס: הוראות מיוחדות לעניין מושב שיתופי: היו חבריה של אגודה שיתופית התיישבותית שסווגה לפי פקודת האגודות השיתופיות כמושב שיתופי, בסעיף זה מושב שיתופי, זכאים לפיצויים, יועבר סכום הפיצויים שלו הם זכאים למעט פיצויים לפי סימנים א' ו- ב' לפרק ה' לאגודה השיתופית ההתיישבותית ויחול לגביו הוראות סימן זה.

גלי גרוס: (אחרי סעיף קטן א' אנחנו הוספנו גם בעקבות הדיונים שהיו בוועדה, סעיף קטן ב')---

דוידה לחמן- מסר: אתם ביקשתם שאם עוברת אגודה שיתופית בהתאם---

גלי גרוס: סעיף 108 א' שהקראנו עכשיו בא ואומר שמכיוון שמושב שיתופי הוא שיתופי לפי התקנון שלו, שני המושבים השיתופיים הם שיתופיים לחלוטין, הכספים שמתקבלים כפיצויים למעט פיצוי למגורים והמענקים האישיים, נכנסים לקופה ומתחלקים אחר כך בין החברים.

גלי גרוס: אבל, באנו ואמרנו, ואז לגבי המושב השיתופי השאלות שלך לגבי מה קורה עם החובות הן יותר רלוונטיים בגלל שכמעט ואין פיצוי, למעט המגורים והמענק האישי, שמגיע ישירות לחברים והכול עובר דרך האגודה.

גלי גרוס: בכל זאת, בנוסף לסכומים של המגורים והמענקים האישיים שהולכים ישירות לחברים, אנחנו רוצים גם לאפשר, להסמיך את שר המשפטים לקבוע שגם סכומים שהם רעיונית דמי הסתגלות, הרי חברי המושב השיתופיים הם לא בהכרח ביחסי עובד מעביד, גם הם יכולים להיות מעוגנים לפני הנושים כדי שהם יחולקו לחברים בלי שיעברו קודם דרך המסננת של הנושים.

גלי גרוס: וזה סעיף קטן ב'.

חיים אורון: בחוק המקורי לא היה דמי הסתגלות לעצמאים, ברגע שהכנסנו לפי אותם תנאים, הם נשארו מחוץ למסגרת כי הם לא עצמאיים בהגדרה ולא שכירים בהגדרה.

חיים אורון: לכן מצאו את המנגנון הזה שזה לא הולך אישית אליו אלא זה הולך לקופה והקופה מחלקת.

גלי גרוס: אפשר גם לקבוע שזה יהיה מוגן מהנושים.

דוידה לחמן- מסר: לקחנו את הרכיב שמאפשר לאיש להתחיל בימים הראשונים את חייו אחרי האירוע, שהוא דמי ההסתגלות, עשינו את הקופה סגורה---

חיים אורון: בסדר, פתרתם את זה יפה.

ניסן סלומינסקי: עוד שאלה, החובות שאגודה השיתופית חייבת אישית לאנשים, בגלל שהם השקיעו כסף שלהם, הם גם כן מוגנים?

דוידה לחמן- מסר: חבר הכנסת סלומיאנסקי, אם אני הייתי יודעת מי השקיע ואיפה באגודות השיתופיות, אז היה מצבנו טוב יותר.

ניסן סלומינסקי: אז רציתי לתת לך דוגמה קודם, אני אשאל את זה עוד פעם, כדי להקים מוסד ציבורי---

חיים אורון: אני אתן לך תשובה, אני מבין מה אתה אומר, באגודה השיתופית הזאת ישנה קופה משותפת, לכל אחד מהחברים יש להניח יש בה יתרות זכות ויתרות חובה.

חיים אורון: יתרות זכות בגין בית כנסת, או אולי יתרות זכות בגין שהוא לא לקח את הכסף או המשכורת שמגיעה לו לפני חצי שנה.

חיים אורון: יתרות חובה בגין חינוך ילדים, מכולת, כל הדברים.

חיים אורון: האגודה השיתופית צריכה קודם כל לישר קו עם החברים שלה, כאילו שאין אירוע במובן הזה, לישר קו ולישר בתוך האגודה, זה לא בעיה שלהם בכלל, הם מתחילים לפעול, הסעיפים האלה מתחילים לפעול ברגע שמתחילים להגיע סכומים מבחוץ, הסכומים מבחוץ יכולים להגיע בגין, ראית שם את החממה, הסכומים מבחוץ יכולים להגיע בגין הסתגלות---

ניסן סלומינסקי: או בגין מבני ציבור.

חיים אורון: רגע, הסכומים מבחוץ יכולים להיות מבני ציבור שבבעלות האגודה, כל הכספים האלה נכנסים לקופה ואם האגודה החליטה לחלק את כל הקופה לכל החברים ולא לקיים יותר אגודה בכלל, כל אחד יקבל את חלקו ואין פה אירוע מס.

חיים אורון: האגודה החליטה להתקיים כי היא עברה ביחד למפקיעין, היא משאירה את מה שאצלה, אצלה.

חיים אורון: חילקה מה שניתן לאחרים, אין אירועי מס.

ניסן סלומינסקי: מה שאני שאלתי זה, מאחר והיא, לאגודה הזאת יש עוד חובות, האם התושבים עדיפים, קודם כל הם מקבלים מה שהם השקיעו לפחות או שצריכים להגיע להסדר עם כל בעלי החובה?

חיים אורון: איזה סוג של חובות, אני לא יודע.

דוידה לחמן- מסר: אני רוצה להסביר משהו, תבחינו, הפירוק הוא לפי הדינים הרגילים, ויש לזה את ההיגיון של זה, יחד עם זה את הפיצוי של דמי ההסתגלות הוצאנו, הנה למשל---

גלי גרוס: ואת המגורים והמענקים האישיים, זה בחוץ גם.

דוידה לחמן- מסר: תראה כמה דברים הוציאו, זאת אומרת את כל הזכויות של היחיד, זה מגורים וזה הסתגלות והמענקים האישיים, יצא מהפול המשותף, עכשיו נשאר, ובסוף הוא יהיה יותר ביתרת זכות מאשר ביתרת חובה, זה התוצאה של זה.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת רק זה יצא, דברים אחרים---

חיים אורון: ואז יש כמה חובות---

ניסן סלומינסקי: זה אני מבין, אני שאלתי הדבר השני שהצגת, נניח כדי לבנות---

חיים אורון: ההשקעה היא באגודה, החלק שדיברנו עוד קודם שישרו קו בין החברים---

ניסן סלומינסקי: אם הספיק לישר קו.

חיים אורון: אם לא הספיק יקבל פחות.

רוני בריזון: אמרת שבנוסף לזה, גם אנשים שילמו, לאותו אדם יש שני מעמדות, אחד של משקיע פרטי, השאלה אם במקרה כזה אתם לא רושמים עמותה כדי לסדר את כל החשבונות.

ניסן סלומינסקי: אנחנו באלקנה רשמנו עמותות, אבל פה בשיתופיות אני לא יודע איך עושים.

חיים אורון: אבל ההיגיון יהיה אותו היגיון.

בני אילון: אפשר לשאול רק מבחינה משפטית הגברת נחמן- מסר, מתי יש דוגמאות כאלה, שמפרקים לא כשזה ברצון ומדינה בחוק אומרת, אגודה שיתופית זו מפורקת או ועד מקומי זה מפורק, יש עוד תקדימים כאלה?

חיים אורון: אם האגודה עוברת למקום אחר---

דוידה לחמן- מסר: אגודה לעבור, תבחין בין הישות המשפטית, אני רוצה להסביר משהו, אחד הנתונים זה הרשויות המקומיות, הועד המקומי זאת רשות מקומית, זה ועד מקומי שהוא התחליף למועצה אזורית בישוב שהוא אגודה שיתופית ולכן זה לא שייך בדיני תאגידים, זה שייך למשרד הפנים.

דוידה לחמן- מסר: כאשר יש פינוי של האזור הזה, אז יש המלצה שאותם הישויות עירוניות מתפרקות.

דוידה לחמן- מסר: האגודה, ענה לך חבר הכנסת אורון ואמר ככה, אם האגודה רוצה להמשיך להתקיים ללא זיקה לאזור הספציפי שבו היא התקיימה, אין מניעה שהיא תעשה כן אלא להפך, יש הסדר מיוחד, שאם אתה ואני וחבר הכנסת סלומיאנסקי, אם אתם מוכנים לקבל אותי, נהיה חברים ביחד באגודה שיתופית באזור ועכשיו כתוצאה---

בני אילון: אם תאמרי לי איזה אזור את חושבת שלא תפרקי, אז אני אשמח---

דוידה לחמן- מסר: אני מדברת על היחסים בנינו כתאגיד, התאגיד לא צמוד לקרקע---

ניסן סלומינסקי: לפי החוק הזה את יודעת כמה אנחנו שווים, פוטנציאלית כמה אנחנו שווים, את לא רוצה להצטרף אלינו.

גלי גרוס: אז אני מקריאה את סעיף קטן ב' של סעיף 108 ואתם תקבלו אותו באופן מסודר מחר, זה מה שאמרנו עכשיו.

גלי גרוס: שר המשפטים לפי המלצת הרשם---

בני אילון: אני חייב רק לחצי דקה, כל מי שמחזיק בסעיף 86 זה כבר הערות הממשלה.

דוידה לחמן- מסר: בשלב הזה.

בני אילון: מה שקודם, יש גם ברמה כזאת?

גלי גרוס: גם פה יש עוד דברים שלא מופיעים.

ניסן סלומינסקי: זה משתנה כל הזמן, זה ישתנה עד שלושה ימים לאחר קבלת החוק.

גלי גרוס: שר המשפטים לפי המלצת הרשם רשאי לקבוע, לרבות למושב שיתופי מסוים, הוראות לעניין תשלומים מתוך כספי המושב השיתופי בסכום שלא יעלה על סך דמי ההסתגלות המירביים כמשמעותם בסימן ג' לפרק ה'.

גלי גרוס: לכל אחד מחברי האגודה וכן רשאי הוא לקבוע כי סכומים אלו יופקדו בחשבון מיוחד אשר לא יהיה ניתן לעיקול או לקיזוז ויחולו עליו לטובת חברי האגודה, הוראות סעיף 354 א(1) לפקודת החברות, נוסח חדש, התשמ"ג-1983, לעניין דין הקדימה בפירוק לשכר עבודה בהתאם לסכומים הקבועים בו.

גלי גרוס: (סעיף קטן ג', זה מה שקיים כסעיף קטן ב' בהצעת החוק.

גלי גרוס: אני רק מוסיפה פתיח מבלי לגרוע באמור בסעיף 106 ב', זה לא מופיע בנוסח).

גלי גרוס: שר המשפטים בהתייעצות עם הרשם, רשאי לקבוע הוראות מיוחדות לעניין מושב שיתופי לרבות הוראות בדבר אופן חלוקת הפיצול לחברים וחישוב הפיצויים המגיעים ישירות לחברים.

ניסן סלומינסקי: איפה אישור ועדת הכספים?

גלי גרוס: כאן הכוונה לא לשנות את גובה הפיצוי, אלא בגלל---

חיים אורון: איך מחלקים, איך מחשבים ?

דוידה לחמן- מסר: סמדר אמרה, למה הורדנו את כל התקנות האלו?

דוידה לחמן- מסר: יש פה, הורדנו את התקנות, רק את מה שצריך.

גלי גרוס: הכוונה בתקנות האלה, שוב, בגלל שבמושב השיתופי רוב הכסף נכנס לאגודה כאגודה, ובגלל שסביר להניח שיש הרבה מאוד כספים שאמורים בסופו של תהליך להיות מחולקים לתהליך, אולי אפשר יהיה לדוגמה להקדים תשלומים לחברי אגודה שיתופית, אפילו שהפירוק עוד לא נגמר.

גלי גרוס: כל מיני הוראות מהסוג הזה, להעביר לחברים, לסדר יותר את החלוקה הפנימית ולסדר את כל מנגנון התשלומים.

ניסן סלומינסקי: האגודה השיתופית שקיימת כדאי לה להתפרק מרצון לפני כן ואז הם מרוויחים התושבים או מפסידים?

חיים אורון: המשק משותף, מה ההבדל.

חיים אורון: כל המרכיב העסקי, מושב של הנדל בעצמונה, כל המרכיב העסקי הוא משותף, שם אין את זה.

חיים אורון: בעצמונה היא שיתופית.

דוידה לחמן- מסר: אני לא הייתי מייעצת לה לעשות זאת, אבל אם הייתי עורכת דין פרטית, אבל אני לא.

דלית זמיר: א.

דלית זמיר: 1.

דלית זמיר: הוראות לעניין אופן פרסום הודעות המנהלה והודעות למנהל.

דלית זמיר: הוראות בדבר הגשת תביעות חוב למנהל מסביר.

דלית זמיר: דרכי תשלום חובות בהתחשב לפי פקודת החברות או פקודת פשיטת הרגל לפי העניין לרבות בעניין סדרי הקדימה בין נושים שונים ומעמדם של נושים מובטחים.

דלית זמיר: סוגי תאגידים שעליהם לא יחולו הוראות פרק זה לעניין מנהל מסדיר כולן או חלקן.

דלית זמיר: סדרי הדין בפני מנהל מסדיר.

דלית זמיר: ב.

דלית זמיר: שר המשפטים רשאי לקבוע בצו כי הוראות פרק זה לעניין מנהל מסדיר כולן או חלקן יחולו על תאגיד שהוא מוסד ציבור כהגדרתו בסעיף 79 או על סוגי תאגידים כאמור.

דלית זמיר: 110.

דלית זמיר: עיקול אצל המדינה- זכויות הזכאי לפיצוי לא יהיו נתונות לעיקול אצל המדינה.

דלית זמיר: 111.

דלית זמיר: ניקוי זכויות מס- מסכום הפיצויים למעט הפיצויים לפי סימנים א, ב או ג לפרק ה' ינוקו סכומי מיסים שביום תשלום הפיצויים הגיע המועד שבו הזכאי לפיצויים חייב לשלמם.

דלית זמיר: 112.

דלית זמיר: הוראות לעניין מס בשל מחילת חובות- מחלה ההסתדרות הציונית העולמית על חובות בשל הלוואות שנתנה והמחילה הייתה על פי פניית הממשלה ובתנאים שעליהם החליטה הממשלה לשם סיוע להשגת מטרות חוק זה ולהקלה על המתיישבים והאגדות השיתופיות בהמשך פעילותן.

דלית זמיר: לרבות בהתיישבות חלופית ללא נטל החובות, יחולו הוראות אלה: 1.

דלית זמיר: על אף האמור בסעיף 3(ב) לפקודת מס הכנסה, הלוואה שנתנה ההסתדרות הציונית העולמית לזכאי לפי סימן ד' בפרק ה', לצורך יצור הכנסתו שנמחלה לו, לא יראו אותה כהכנסה.

דלית זמיר: 2.

דלית זמיר: היה לזכאי כאמור בפסקה אחת, הפסק בסעיף 28 לפקודת מס הכנסה, יוקטן סכום ההפסד בסכום שבו אותרו בו ניקוי הוצאות בשל הלוואה מהכנסתו של הזכאי או בסכום של 25% מסכום ההלוואה שנמחלה לפי הגבוה, עד לגובה סכום ההפסד כאמור.

דלית זמיר: 3.

דלית זמיר: מחילת הלוואה שניתנה לעוסק לא תחשב כחלק ממחיר עסקאותיו לפי סעיף 12 לחוק מע"מ.

דלית זמיר: בעניין זה עוסק בעסקה כהגדרתם בחוק מע"מ.

דלית זמיר: 4.

דלית זמיר: מסמך של מחילת הלוואה, כאמור בסעיף זה, לא יחויב במס בולים.

דלית זמיר: פרק ז- רשויות מקומיות:

ניסן סלומינסקי: האם סעיף 112, כדי שאני אהיה יותר שקט, אפשר לקרוא אותו כך, האם זה המשמעות שזה בפועל קיים, או שזה, שאם יקרה כזה דבר אז יתקיים, "מחלה ההסדרות הציונית העולמית על חובות של הלוואות שנתנה והמחילה הייתה על פי פניית הממשלה ותנאים שעליהם החליטה הממשלה", הכוונה שאם זה יקרה אז יקרה או שזה קיים בפועל?

רוני בריזון: מה לעשות שהממשלה אמורה להחליט ולא להכריח את ההסתדרות הציונית.

ניסן סלומינסקי: אלף, היא יכולה, בטח שהיא מכריחה.

ניסן סלומינסקי: השאלה היא אם זה הסעיף או שזה משהו תיאורטי שאם זה יקרה, אני רוצה משהו פעם לראות בעיניים שזה יהיה.

דוידה לחמן- מסר: אני לא מכירה הרבה סעיפים בחוק שהם תיאורטיים, והסעיף הזה מספר את הסיפור כלשונו, הוא אומר, אם תתאפשר פניית הממשלה בתנאים שעליהם החליטה הממשלה, אז יחולו הוראות המס---

ניסן סלומינסקי: אם, או שהיה כבר, אנחנו מדברים על החלטת ממשלה שהייתה, האם זה קיים או לא קיים?

ניסן סלומינסקי: אני רוצה במקום אחד לדעת---

חיים אורון: אתה טיפה מסבך את העניינים, יש החלטת ממשלה, הראו לך כבר, החלטת הממשלה בהנחה שהיא תתבצע, אם היא תקרה, זה עוסק בשאלת המס בגין מחילת הלוואות.

ניסן סלומינסקי: אני רק רציתי, אמרתי לך גם קודם, אני מחפש את זה, אם זה אני אהיה בטוח.

אהרון אברמוביץ: סעיף 7: להחלטת הממשלה אומר ההסדרות הציונית, בשם פינוי מתיישבים, בשים לב לכך שלא יינתן פיצוי לאגודות השיתופיות, שזה תנאי.

אהרון אברמוביץ: לא יחויבו המפונים מהאגודות השיתופיות בשל פירעון מפאת חובותיהם לחטיבה להתיישבות של ההסדרות הציונית לתנאים הבאים: לא תהיה זכות על מבני הציבור, לא ניתן יהיה לתזז מול רשויות המס, אם לא שולם בסכום של עד 25% מגובה החוב שלא הוחזר בתנאי שההלוואה לא שימשה כהוצאה.

אהרון אברמוביץ: אם ההלוואה שימשה כהוצאה היא שלא הוחזרה ובלבד שבמקרה שסכום ההלוואה עולה על סכום ההפסדים לקראת הסכום שלא הוחזר, לא תחשב כהכנסה.

אהרון אברמוביץ: אי החזר הלוואה כאמור לא תחשב כהכנסה לצורכי מס.

ניסן סלומינסקי: כתוב כאן שהתנאי שהמדינה לא משלמת לאגודה השיתופית על מוסדות הציבור.

ניסן סלומינסקי: עכשיו, אם יש לנו מוסד ציבורי שנתן את זה גוף אחר, לא המדינה, דוגמה, אמרנו כאן נניח, איגוד המושבים של הפועל המזרחי, שהוא מבקש לקבל את ההחזר, הוא בנה את בית הכנסת והוא רוצה את הכסף חזרה, ישלמו לו, ואז החוב של אותו המקום הוא יתבטל?

אהרון אברמוביץ: הכוונה היא בהחלטת הממשלה זה מבני ציבור שהוא על ידי המדינה.

ניסן סלומינסקי: אם זה ככה אז זה בסדר.

דוידה לחמן- מסר: לגבי החלק שמימנה המדינה.

ניסן סלומינסקי: זה אני מסכים, אבל זה לא סותר את זה שאם מוסדות ציבור, זה חשוב מאוד לשמוע את זה, עכשיו אני רגוע.

דלית זמיר: 113.

דלית זמיר: הגדרות- בפרק זה מפרק מסדיר, מי שמונה לפי הוראות סעיף 116 להיות מפרק מסדיר של רשות מקומית.

דלית זמיר: רשות מקומית- המועצה האזורית חוף עזה, המועצה הדתית חוף עזה, תאגידים קשורים וועד מקומי של ישוב מישובים אלה, ניסנית, נווה דקלים וכדים.

דלית זמיר: תאגידים קשורים- התאגידים המפורטים בתוספת הרביעית.

דלית זמיר: דין רשות מקומית, רשות מקומית לא תהיה זכאית לפיצויים ויחולו עליה הוראות סימן זה.

דלית זמיר: הפסקת פעילות של רשות מקומית: ביום הפינוי של ישוב מישובים אלה, ניסנית, נווה דקלים וכדים, יקבע לפעול בכל דבר ועניין הוועד המקומי של אותו הישוב ויראו אותו כאילו ניתן לגביו צו פירוק כמשמעותו בפקודת החברות.

דלית זמיר: ביום הפינוי של הישוב המפונה האחרון מחבל עזה, יחדלו לפעול לכל דבר ועניין המועצה האזורית חוף עזה, המועצה הדתית חוף עזה וכן תאגידים הקשורים ויראו אותם כאילו ניתן לגביהם צו פירוק כמשמעותו בפקודת החברות.

דלית זמיר: ראש הממשלה רשאי לקבוע כי הוראות סעיף קטן ב' יחולו במועד מוקדם יותר על רשות מקומית כפי שיקבע.

דלית זמיר: מינויים על מפרק מסדיר: המנהלה בהתייעצות עם שר הפנים תמנה הרשות המקומית מפרק מסדיר לא יאוחר מן המועד שבו חדלה לפעול כאמור בסעיף 115.

דלית זמיר: לרשות מקומית מסוימת ולתאגידים הקשורים שהיא בעלת זכויות בהם ימונה אותו מפרק.

דלית זמיר: המפרק המסדיר יפעל בהתאם להוראות סימן זה להסדרת חובותיה וזכויותיה של הרשות המקומית.

דלית זמיר: על מפרק מסדיר יחולו הוראות סעיף 93.

דלית זמיר: המנהלה תפקח על פעילותו של מפרק מסדיר.

דלית זמיר: סמכויות מפרק מסדיר: על הליכי פירוק של רשות מקומית יחול הדין החל בפירוק בידי בית משפט לפי פקודת החברות בשינויים המחויבים המפורטים בסימן זה.

דלית זמיר: ואולם סמכויות בית המשפט לפי הדין האמור, יוקנו למפרק המסדיר, וכן יהיו למפרק המסדיר נוסף על סמכויות בית המשפט והמפרק לפי הדין האמור גם הסמכויות המוקנות לרשות המקומית לפי הדין ודחיקת הביטחון כנדרש לשם הסדרת זכויותיה וחובותיה של הרשות המקומית והכול אלא אם כן יקבע אחרת בתקנות שקבע שר המשפטים בהתייעצות עם שר הפנים ושר האוצר.

דלית זמיר: המפרק המסדיר לא ישלם כל תשלום או הוצאה מקופת הפירוק של הרשות המקומית אלא לאחר מתן הודעה על כך למנהלה.

דלית זמיר: המנהלה רשאית להודיע למפרק המסדיר בתוך 14 ימים מיום קבלת הודעתו, על התנגדותה לתשלום המבוקש בצרוף נימוקיה.

דלית זמיר: הודיעה כאמור, לא יבוצע התשלום והמפרק המסדיר רשאי יהיה לערער על החלטה כאמור בסעיף 119 כאילו הייתה החלטה סופית שלו.

דלית זמיר: במימוש נכסי רשות מקומית, יתייעץ המפרק המסדיר עם המנהלה ולא ימומש נכס אשר המנהלה לאחר התייעצות עם המנהל הכללי של משרד הביטחון או המנהל הכללי של משרד הפנים או מי שהם הסמיכו לעניין זה, אותה כי אין לממשו.

דלית זמיר: מפרק מסדיר יבדוק את תביעות החוב שיוגשו לו גם על פי הדין ודחיקת הביטחון שחלו על הרשות המקומית.

דלית זמיר: דיווח למנהלה ותשלום מוקדם: בתום ברור כל תביעות החוב נגד הרשות המקומית לאחר המצאת החלטותיו לנושי הרשות המקומית הנוגעים לדבר אך לפני התשלום לנושה, יגיש המפרק למנהלה את כל החלטותיו בדבר החובות שהכיר בהם בצרוף דו"ח אודות נכסי הרשות המקומית, ריכוז החובות האמורים והערכה של יתרת החוב שלא ניתן יהיה לפרוע מקופת הפירוק.

דלית זמיר: המפרק יפרסם את מועד החלטת ההחלטות והדו"ח כאמור למנהלה.

דלית זמיר: לא יוגש ערעור על החלטת המפרק המסדיר בנוגע לחוב אלא לאחר הגשת ההחלטות והדו"ח למנהלה כאמור בסעיף קטן א', זולת על החלטתו בדבר תשלום מוקדם שעליה הודיע כאמור בסעיף קטן ה' ויראו לצורך הגשת הערעור את יום מועד פרסום מועד ההחלטות והדו"ח או את יום הודעת המפרק על ההחלטה בדבר תשלום מוקדם לפי העניין כיום מתן ההחלטה.

דלית זמיר: ביקש המפרק המסדיר לשלם חוב שהכיר בו לפני הגשת ההחלטות והדו"ח כאמור בסעיף קטן א', יגיש למנהלה את בקשתו בפירוט נימוקיה.

דלית זמיר: המנהלה רשאי להודיע למפרק המסדיר בתוך 14 ימים מיום קבלת בקשתו על התנגדותה לתשלום המוקדם המבוקש בצרוף נימוקיה.

דלית זמיר: הודיע כאמור, ישלח המפרק המסדיר העתק מהודעתה ומנימוקיה לנושה הנוגע בדבר והנושה רשאי לערער על החלטתה כאמור בסעיף 119 כאילו הייתה החלטה סופית של המפרק המסדיר.

דלית זמיר: וכן רשאי המפרק המסדיר לערער עליה כאמור.

דלית זמיר: לא הודיעה המנהלה על התנגדותה לתשלום מוקדם בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן ד', יודיע המפרק לנושים ולמנהלה על החלטתו בדבר התשלום המוקדם כאמור בבקשתו.

דלית זמיר: ערעור על החלטות מפרק מסדיר: לעניין הערעור, דין החלטה סופית של מפרק מסדיר כדין פסק דין של בית משפט שלום ודין החלטה אחרת של מפרק מסדיר כדין החלטה אחרת של בית משפט שלום.

דלית זמיר: בית המשפט המוסמך לעניין זה יהיה בית המשפט המחוזי בירושלים שידון בערעור בשופט אחד.

דלית זמיר: ערעור על החלטה של מפרק מסדיר יכול שיוגש על ידי נושה של הרשות המקומית על ידי המנהלה וכן ברשות בית משפט על ידי אדם אחר הרואה את עצמו נפגע.

דלית זמיר: על אף האמור בסעיף קטן א' ערעור המנהלה על החלטה של מפרק מסדיר יוגש תוך 60 ימים מיום מתן ההחלטה.

דלית זמיר: הוגש ערעור, יומצא העתק ממנו בתוך 48 למנהלה ותינתן לה ההזדמנות להביע את עמדתה בהליך.

דלית זמיר: הסדרת חובות: חובות---

ניסן סלומינסקי: אני לא מסכים לכלום, עד היום הוא הסכים שחוק נפקדים לא יחול על נכסים שנמצאים---

חיים אורון: כל הבעיות של בית משפט---

ניסן סלומינסקי: למה אלה האחרים שכן קבעו את המגבלות הם בסדר ועדת שרים, יש החלטת ממשלה.

דלית זמיר: הסדרות חובות: חובות הרשות המקומית כפי שהוכרו על ידי המפרק המסדיר ישולמו מתוך נכסיה של הרשות המקומית ומתוך הכספים שהתקבלו על ידי המפרק המסדיר בהליכי הפירוק של רשות מקומית, לרבות ממימוש נכסיה הניתנים למימוש בסימן זה קופת הפירוק של הרשות המקומית.

דלית זמיר: מפרק מסדיר לא ישלם חוב שהכיר בו לפני תום התקופה לערעור על החלטתו כאמור בסעיף 119 ב'.

דלית זמיר: הוגש ערעור כאמור בסעיף 119 להחלטת מפרק מסדיר שעניינה סכום לתשלום, לא ישלם המפרק המסדיר את הסכום על פי ההחלטה עד לסיום הליכי הערעור, זולת הסכום שאינו שנוי במחלוקת, אלא אם כן קבע בית המשפט אחרת.

דלית זמיר: כספים או נכסים בקופת הפירוק של הרשות המקומית לאחר תשלום חובותיה והוצאות שהוצאו במסגרת הפירוק, יעביר המפרק המסדיר את היתרה למדינה בצרוף דין וחשבון המפרט את החובות שהכיר בהם.

דלית זמיר: נכסי הרשות המקומית, הכספים שהתקבלו וההוצאות שהוצאו במסגרת הפירוק.

דלית זמיר: 1.

דלית זמיר: לא ניתן לפרוע את חובותיה של הרשות המקומית, אשר הוכרו על ידיה מפרק המסדיר מתוך קופת הפירוק של הרשות המקומית, יפנה המפרק המסדיר למנהלה בבקשה שתעביר לידיו את הסכום הנדרש לתשלום יתרת החוב שלא נפרעה.

דלית זמיר: לבקשה יצרף המפרק המסדיר דין וחשבון כאמור בסעיף קטן ד' להנחת דעתה של המנהלה.

דלית זמיר: 2.

דלית זמיר: המנהלה תשלם את יתרת החוב שלא נפרעה אלא אם כן החליטה שלא לשלם חלק מן הסכום הנדרש וזאת בשל נימוקים מפורטים שינתנו בכתב וימסרו למפרק המסדיר.

דלית זמיר: המפרק המסדיר ישלח העתק מן ההחלטה לנושים הנוגעים בדבר.

דלית זמיר: 3.

דלית זמיר: על החלטת המנהלה רשאים המפרק המסדיר או נושה לערער בתוך 30 ימים מיום מתן ההחלטה לפני בית המשפט המחוזי בירושלים שידון בערעור בשופט אחד.

דלית זמיר: 4.

דלית זמיר: המנהלה תשלם בהתאם להחלטתה כאמור בפסקה 2 ומוגש על הערעור בהתאם לפסקה 3 בהתאם להכרעת בית המשפט בערעור.

דלית זמיר: ו.

דלית זמיר: תשלום כאמור בסעיף זה לא יחשב כפיצויים לפי חוק זה.

דלית זמיר: סיום הליכי הפירוק: אם השלמת הליכי הפירוק של רשות מקומית יודיע המפרק המסדיר על כך למנהלה.

דלית זמיר: להודעתו יצרף המפרק המסדיר דין וחשבון סופי המפרט את החובות שהכיר בהם, נכסי הרשות המקומית, הכספים שהתקבלו והוצאות שהוצאו במסגרת הפירוק.

דלית זמיר: הודיע המפרק המסדיר על השלמת הליכי הפירוק, תחדל הרשות המקומית מלהיות ישות משפטית.

דלית זמיר: תקנות: שר המשפטים בהתייעצות עם שר הפנים ושר האוצר רשאי לקבוע תקנות לביצוע הוראות סימן זה לרבות עניין הבטחת תשלום קצבה המשתלמת בשל פרישה מקופת הרשות המקומית לעובדים, לגמלאים ולנושאי משרה הזכאים לכך.

דלית זמיר: שר המשפטים בהסכמת שר הפנים ובהתייעצות עם המנהלה רשאי בצו לשנות את התוספת הרביעית.

ניסן סלומינסקי: שאלה ראשונה, האם בדקתם שוועד מקומי בצפון השומרון זה רק כדים?

דלית זמיר: הוועדים שכתובים פה זה ועדים שאין בהם זהות ועדים וזו החלוקה, זו חלוקה בעצם בין ועדים מקומיים שיש סיעוד להבדיל בין ועד של האגוד לוועד המקומי.

דלית זמיר: בפרק הבא שתכף אנחנו מגיעים אליו.

חיים אורון: ועד העבודה הוא גם הוועד המקומי.

דוידה לחמן- מסר: בעצם העיקר הוא פירוק האגודה---

ניסן סלומינסקי: זה מועצה מקומית.

דוידה לחמן- מסר: לא.

דוידה לחמן- מסר: חבר הכנסת סלומינאסקי---

חיים אורון: הוועד, מזכירות הקיבוץ, זה גם מזכירות האגודה.

חיים אורון: יש הרבה תושבים שהם לא חברי ועדים ויש ועד מקומי שזה כל התושבים, יש ועדת האגודה תמורת חלק מהתושבים.

ניסן סלומינסקי: אתם מדברים פה על ועד מקומי בלי קשר לאגודה?

דוידה לחמן- מסר: נכון.

דלית זמיר: ועד מקומי שאין בו זהות ועדים, תכף נגיע לוועדים---

ניסן סלומינסקי: השאלה שלי היא יותר חזקה, אני מניח, אני לא יודע, לא בדקתי, אבל אני מניח שבמועצה אזורית שומרון כל ישוב הוא ועד מקומי, לא?

דלית זמיר: כל הישובים שיש להם זהות ועדים תכף ידונו בפרק הבא כבר.

ניסן סלומינסקי: אז הישובים האחרים יש בהם זהות, הם אגודה שיתופית?

דלית זמיר: לא, תכף אנחנו נדון בהם בסימן הבא, תכף אני מתחילה להקריא.

ניסן סלומינסקי: מה יש שם חוץ מוועד מקומי?

דלית זמיר: לא, אנחנו מפרקים גם את הוועד המקומי, פשוט בדרך אחרת.

ניסן סלומינסקי: נניח גנים.

דלית זמיר: בגנים יש זהות ועדים ולכן הוועד המקומי מפורק בדרך שונה.

דוידה לחמן- מסר: הוועד המקומי הוא בעצם הוועד של האגודה השיתופית.

דוידה לחמן- מסר: ובשל כך---

ניסן סלומינסקי: אז בעצם את אומרת שוועד מקומי הוא אגודה שיתופית.

דלית זמיר: זה שני גופים שונים אבל יש---

ניסן סלומינסקי: איזה אגודה שיתופית יש---

אברהם-בייגה שוחט: זה המושב, כדים.

ניסן סלומינסקי: זה מה ששאלתי, כלומר הוא ישוב?

דוידה לחמן- מסר: כן, הישוב הוא סוג של תאגיד, אם התאגיד הוא אגודה שיתופית להתיישבות, ועד האגודה הוא גם ועד האזורי המקומי או אז העיקר הוא האגודה השיתופית, והמפרק של אגודה, כאשר זה ועד מקומי עם אוירה שיתופית זה הולך אחרי אגודה שיתופית ופה זה הולך אחרי העיריות.

ניסן סלומינסקי: שאלה שנייה, דובר כאן, הזכרתם קודם מועצות דתיות וכולי, נכון?

דלית זמיר: המועצה הדתית חוף עזה.

ניסן סלומינסקי: כאן שהבטחתם, הבטחתם את המשכורת, את הפנסיה תקציבית רק לגבי הגמלאים, רק לגבי הרשות המקומית---

דלית זמיר: לא, הרשות המקומית מוגדרת, המועצה האזורית חוף עזה, המועצה הדתית חוף עזה, כל זה הסברתי במסגרת ההסברה.

דלית זמיר: הרשות המקומית כוללת את המועצה של עזה, תסתכל על ההגדרה 113.

דוידה לחמן- מסר: אני מבקשת רק לפרוטוקול להחליף מילה, במקום שר המשפטים, שר הפנים, ב-122 שר הפנים בהתייעצות עם שר המשפטים ושר האוצר.

דוידה לחמן- מסר: גם ב-א' וגם ב- ב', עמית תרשום לך גם ב-122 א' זה הכול שר הפנים---

דלית זמיר: וב- ב' את רוצה גם את האוצר?

דוידה לחמן- מסר: שר הפנים בהתייעצות עם שר המשפטים ושר האוצר.

דלית זמיר: אני שואלת כי בסעיף ב' שר האוצר לא מופיע.

דלית זמיר: הגדרות: בסימן זה רשאי רשם האגודות השיתופיות ועד מקומי של ישוב מפונה למעט ניסנית, נווה דקלים וכדים.

דלית זמיר: דין ועד מקומי, ועד מקומי לא יהיה זכאי לפיצויים ויחול עליו הוראות סימן זה.

דלית זמיר: הפסקת פעולתו של ועד מקומי- ביום הפינוי של ישוב מפונה למעט ניסנית, נווה דקלים וכדים, יחדל לפעול לכל דבר ועניין הוועד המקומי של אותו ישוב ויראו אותו כאילו ניתן לגביו צו פירוק כמשמעותו בפקודת האגודות הסופיות.

דלית זמיר: פירוק ועד מקומי וסמכויות המפרק: ועד מקומי יפורק בהתאם לפקודת האגודות השיתופיות בשינויים המחויבים ובשינוים המפורטים לסימן זה ורשם האגודות השיתופיות ימנה ולאגודה השיתופית באותו ישוב, בסימן זה האגודה, אותו מפרק, לסימן זה המפרק.

דלית זמיר: מינוי המפרק טעון אישור היועץ המשפטי לממשלה.

דלית זמיר: המפרק יבדוק את תביעות החוב שהוגשו לו לגבי הוועד המקומי גם על פי הדין ודחיקת הביטחון שחלו על הוועד המקומי ויוקנו לו סמכויות המוקנות לוועד המקומי על פי הדין ודחיקת הביטחון כנדרש לשם הסדרת זכויותיו וחובותיו של הוועד המקומי.

דלית זמיר: המפרק לא ישלם כל תשלום או הוצאה מקופת הפירוק של הוועד המקומי אלא לאחר מתן הודעה על כך למנהלה.

דלית זמיר: המנהלה רשאית להודיע למפרק בתוך 14 ימים מיום קבלת הודעתו על התנגדותה לתשלום המבוקש בצירוף נימוקיה.

דלית זמיר: הודיעה כאמור לא יבוצע התשלום, המפרק רשאי יהיה לערער על ההחלטה כאילו הייתה החלטה סופית שלו.

דלית זמיר: ממימוש נכסי ועד מקומי יתייעץ המפרק עם המנהלה ולא ימומש נכס אשר המנהלה לאחר התייעצות עם המנהל הכללי של משרד הביטחון או המנהל הכללי של משרד הפנים או מי שהם הסמיכו לעניין זה הורתה כי אין לממשו.

דלית זמיר: הפרדה בין הוועד המקומי לאגודה השיתופית ההתיישבותית: המפרק יפריד בין נכסיו וחובותיו של הוועד המקומי לבין נכסיה וחובותיה של האגודה, ימנע ביצוע עסקאות בניהן לגבי נכסים בחובות אלה וימציא למנהלה דו"ח מפורט על ההפרדה שעשה.

דלית זמיר: הליכי הפירוק יתנהלו באופן שישמרו על הישות המשפטית הנפרדת של הוועד המקומי ושל האגודה ותישמר בכל עת הפרדה כאמור בסעיף קטן א'.

ניסן סלומינסקי: קודם אמרו שצפוי להתייעץ כדי לדעת עם מי אפשר לממש את אותו נכס, מה הכוונה שיכול להיות שאת הבתים יממשו?

דלית זמיר: יש הפרדה בין הנכסים של הוועד ובין הנכסים של האגודה.

דוידה לחמן- מסר: סליחה, אמרתי לך מקלט, היה ויש לנכסים שהם חלק מדרישות כוחות הביטחון אז צריך להתייעץ עם גורמי הביטחון, אולי הם יוכלו למחזר את זה למשל, אולי יהפכו את זה לנייר, יש הרבה דברים.

ניסן סלומינסקי: אולי אם יש להם בור ביטחון אז הם יחפרו מסביבו.

דלית זמיר: דיווח למנהלה ותשלום מוקדם- בתום ברור כל תביעות החוב נגד הוועד המקומי לאחר המצאת החלטותיו לנושה הרשות המקומית לנוגעים בדבר, יפנה התשלום לנושיו ויגיש המפרק לרשם ולמנהלה את כל החלטותיו בדבר החובות שהכיר בהם בצירוף דו"ח אודות נכסי הוועד המקומי, ריכוז החובות האמורים והערכה של יתרת החוב שלא ניתן לפרוע מקופת הפירוק.

דלית זמיר: המפרק יפרסם את הגשת ההחלטות והדו"ח כאמור למנהלה.

דלית זמיר: לא יוגש ערעור על החלטת המפרק בנוגע לחוב אלא לאחר הגשת ההחלטות והדו"ח למנהלה כאמור בסעיף קטן א', זולת על החלטתו בדבר תשלום מוקדם שעליה הודיע כאמור בסעיף קטן ה' ויראו לצורך הגשת הערעור את יום פרסום מועד הגשת ההחלטות והדו"ח או את יום הודעת המפרק על ההחלטה בדבר תשלום מוקדם לפי העניין, כיום מתן ההחלטה.

דלית זמיר: ביקש המפרק לשלם חוב שהכיר בו לפני הגשת ההחלטות והדו"ח כאמור בסעיף קטן א', יגיש למנהלה את בקשתו ופירוט נימוקיה.

דלית זמיר: המנהלה רשאית להודיע למפרק בתוך 14 ימים מיום קבלת בקשתו על התנגדותה לתשלום המוקדם המבוקש בצירוף נימוקיה.

דלית זמיר: הודיעה כאמור, ישלח המפרק העתק מהודעתה ונימוקיה לנושה הנוגע בדבר והנושה רשאי לערער על החלטתה כאילו הייתה החלטה סופית של המפרק וכן רשאי המפרק לערער עליה כאמור.

דלית זמיר: לא הודיעה המנהלה על התנגדותה לתשלום מוקדם בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן ד', יודיע המפרק לנושים ולמנהלה על החלטתו בדבר התשלום המוקדם כאמור בבקשתו.

דלית זמיר: זכות ערעור: נוסף על האמור בפקודת האגודות השיתופיות, רשאית גם המנהלה לערער על החלטות המפרק לרבות החלטותיו בעניין הפרדה כאמור בסעיף 127 בדרך הקבועה לעניין זה לפי פקודת האגודות השיתופיות לשינויים המחויבים ולשינויים הקבועים בפרק זה.

דלית זמיר: בעניין ערעור, דין החלטה סופית של הרשם כדין פסק דין של בית משפט שלום ודין החלטה אחרת של הרשם כדי החלטה אחרת של בית משפט שלום.

דלית זמיר: בית המשפט המוסמך לעניין זה יהיה בית המשפט המחוזי בירושלים.

דלית זמיר: ערעור כאמור יכול שיוגש על ידי מי שמוסמך להגיש ערעור על החלטות המפרק.

דלית זמיר: על אף האמור לעיל,ערעור המנהלה על החלטה של המפרק יוגש תוך 60 ימים מיום מתן ההחלטה.

דלית זמיר: הוגש ערעור על החלטת המפרק או על החלטת הרשם, יומצא העתק ממנו בתוך 48 שעות למנהלה ותינתן ההזדמנות להביע את עמדתה בהליך.

דלית זמיר: הסדרת חובות וזכויות של ועד מקומי: חובות הוועד המקומי כפי שהוכרו על ידי המפרק ישולמו מתוך נכסיו של הוועד המקומי ומתוך הכספים שיתקבלו על ידי המפרק בהליכי הפירוק של הוועד המקומי לרבות ממימוש נכסיו הניתנים למימוש.

דלית זמיר: בסימן זה קופת הפירוק של הוועד המקומי.

דלית זמיר: מפרק לא ישלם חוב של הוועד המקומי שהכיר בו לפני תום התקופה הקבועה לערעור שתחילתה במועד הגשת החלטות והדו"ח כאמור בסעיף 128 א' או במועד הודעת המפרק על תשלום מוקדם כאמור בסעיף 128 ה' לפי העניין.

דלית זמיר: הוגש ערעור על החלטת מפרק שעניינה סכום לתשלום, לא ישלם המפרק את הסכום על פי ההחלטה עד לסיום הליכי הערעור, זולת הסכום שאינו שנוי במחלוקת, אלא אם כן קבע אחרת בית המשפט או הרשם לפי העניין.

דלית זמיר: נותרה יתרת כספים או נכסים לקופת הפירוק של הוועד המקומי לאחר תשלום חובותיו או הוצאות שהוצאו במסגרת הפירוק, יעביר המפרק את היתרה למדינה בצירוף דין וחשבון המפרט את החובות שהכיר בהם, נכסי הוועד המקומי, הכספים שהתקבלו וההוצאות שהוצאו במסגרת הפירוק.

דלית זמיר: 1.

דלית זמיר: לא ניתן לפרוע את חובותיו של הוועדה המקומי אשר הוכרו על ידי המפרק מתוך קופת הפירוק של הוועד המקומי, יפנה המפרק למנהלה בבקשה להעביר לידיו את הסכום הנדרש לתשלום יתרת החוב שלא נפרעה.

דלית זמיר: לבקשה יצרף המפרק דין וחשבון כאמור בסעיף קטן ד' להנחת דעתה של המנהלה.

דלית זמיר: 2.

דלית זמיר: המנהלה תשלם את יתרת החוב שלא נפרעה אלא אם כן החליטה שלא לשלם חלק מן הסכום הנדרש וזאת בשל נימוקים מפורטים שינתנו בכתב וימסרו למפרק.

דלית זמיר: המפרק ישלח העתק מן ההחלטה לנושים הנוגעים בדבר.

ניסן סלומינסקי: תהיה איזה שהיא הנחיה מה הוא יכול לא לשלם, או שזה שיקול דעת אישי או איך זה הולך?

דוידה לחמן- מסר: אם זה חוב של ועד מקומי אז יש להניח שהוא יפרע אותו.

ניסן סלומינסקי: כאן כתוב שהוא יכול על פי שיקול דעתו---

דוידה לחמן- מסר: אם הוא רוצה לערער על הוכחת החוב, למשל, סתם דוגמה, בעיריות למשל היה לנו מצב שהרבה מאוד חובות צברו ותפחו כתוצאה מזה שעירייה לא שילמה לקרוב משפחה של הלנת שכר.

דוידה לחמן- מסר: אז הוא אומר אני לא מוכן שכל החוב הזה יוכר כולו, תכירו רק בחלק, אז הוא לא ישלם את הכול, הוא יבקש לערער ולשלם רק על חלק.

דוידה לחמן- מסר: לכן, אתה רוצה שיהיה בקרה על החובות שדורשים כלפי הוועד המקומי, יש חובות---

ניסן סלומינסקי: אבל אחרי שיוגדר מה החובות, אז את אומרת אין איזה הנחיה מפורשת שסוג מסוים---

דוידה לחמן- מסר: אם הוא יחליט לא לערער על החובות, סביר להניח שישלמו---

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שאין איזה הנחיה שסוג מסוים של חובות נשארים וסוג אחר לא.

איטה ילין: יש הנחיה---

דוידה לחמן- מסר: הוא שאל אם יש הנחיה לא לשלם, לא, אין הנחיה לא לשלם, יש הנחיה לא לשלם חובות?

דוידה לחמן- מסר: לא.

דלית זמיר: 3.

דלית זמיר: על החלטת המנהלה בבקשה רשאים המפרק או הנושה לערער בתוך שלושים ימים מיום מתן ההחלטה לפני בית המשפט המחוזי בירושלים שידון בערעור בשופט אחד.

דלית זמיר: 4.

דלית זמיר: המנהלה תשלם בהתאם להחלטתה כאמור בפסקה 2 אם יוגש לה ערעור לפי פסקה 3 בהתאם להכרעת בית המשפט בערעור.

דלית זמיר: ו.

דלית זמיר: תשלום כאמור בסעיף זה לא יחשב כפיצויים לפי חוק זה.

דלית זמיר: החלת הוראות סימן א': שר המשפטים בהתייעצות עם שר הפנים רשאי לבקשת המנהלה ומיוזמתו לקבוע בצו כי הוראות סימן א' יחולו עליו בזכויותיו של ועד מקומי מסוים לרבות לעניין מיניו של אדם שאינו המפרק להסדרת חובותיו וזכויותיו כאמור, אם נוכח כי תהיה זאת דרך מתאימה יותר לפירוק הוועדה המקומי וזאת אף אם כבר החלו הליכי הפרוק של הוועדה מהמקומי.

דלית זמיר: סיום הליכי הפירוק: אם השלמת הליכי הפירוק של הוועד המקומי יודיע מפרק על כך לרשם למסור העתק מהודעתו למנהלה.

דלית זמיר: להודעתו יצרף המפרק דין וחשבון סופי המפרט את החובות שהכיר בהם, נכסי הוועד המקומי, הכספים שהתקבלו וההוצאות שהוצאו במסגרת הפירוק.

דלית זמיר: הודיע המפרק על השלמת הליכי הפירוק, יחדל הוועד המקומי מלהיות אישות משפטית.

דלית זמיר: לא יסתיימו הליכי הפירוק של האגודה אלא לאחר שהוועד המקומי באותו ישוב חדל להיות ישות משפטית כאמור בסעיף קטן ב'.

דלית זמיר: תקנות: שר המשפטים בהתייעצות עם שר הפנים רשאי לקבוע תקנות לביצוע הוראות סימן זה ובכלל זה הוראות שלפיהן יפעלו הרשם והמפרק לפירוקו של ועד מקומי לרבות בעניין הפרדה כאמור בסעיף 127.

ניסן סלומינסקי: היא הביאה כאן כמה נוסחים---

סמדר אלחנני: רק התקנות מאפשרות ביצוע של משהו.

דוידה לחמן- מסר: זה תקנות סטייה, המודל הבסיסי הוא פה, רק אם הוא רוצה לסטות אז הוא מתקין תקנה, תקנות לסטות מההליך.

דוידה לחמן- מסר: אנחנו נבקש גם את 133 להגיד שזה שר הפנים, בהתייעצות עם שר המשפטים.

דוידה לחמן- מסר: יש לנו פה בעיה, ברשויות מקומיות רצינו שזה יהיה רק שר הפנים, טוב, נחליט אם זה שר הפנים או שר המשפטים ברשות הוועדה, הוועדה מאשרת לנו להחליט אם זה יהיה שר המשפטים בהתייעצות עם שר הפנים או שר הפנים בהתייעצות עם שר המשפטים.

דוידה לחמן- מסר: אנחנו מודים לוועדה על האמון שהיא נותנת בנו.

ניסן סלומינסקי: יש שני הבדלים יש בין זה לזה, אדוני יושב הראש אתה צריך למסור, אנחנו כאן מחכים מיום ליום, כל פעם אומרים עוד מעט ועוד מעט, תנו לנו, אז בואו תגידו לנו.

ניסן סלומינסקי: הוא לא ייתן את זה עד היום האחרון ואז אנחנו נדרוש---

חיים אורון: כבר קיבלת בערך 200 כאלה.

ניסן סלומינסקי: לא, בהקראה כדין באופן מסודר שאני כותב בקיצור ראשי פרקים---

חיים אורון: אתה יודע כמה זה שווה?

ניסן סלומינסקי: אתה יודע כמה לוקח לי לעבוד, אין לזה שום דבר, אבל אני אמשיך לרשום.

אברהם-בייגה שוחט: לגבי החלטת הגירעון נקבל החלטה משר האוצר שלא יקוצצו בשנת 2005 קיצוץ נוסף בגין ההתנתקות, תקציבי רווחה ותקציב המדינה.

אברהם-בייגה שוחט: ניצני התשובה היא שלילית.

אברהם-בייגה שוחט: הקריטריונים של הוועדה המיוחדת באישור ועדת הכספים.

אברהם-בייגה שוחט: הממשלה תבוא עם כללים לגבי אותם ישובים שהם לא יושבים כדין, למשל, או האזרח האמריקאי, ועדה מיוחדת, יהיו תקנות באישור ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: אז רגע, מה עם קרקעות פרטיות?

אנה שניידר: יהיו כללים, שר המשפטים דרך הוועדה המיוחדת יתייחס לנושאים האלה.

ניסן סלומינסקי: אבל זה במפורש לא גמיש תוך 60 יום---

אנה שניידר: במקום 90 היה 90 קודם.

ניסן סלומינסקי: רגע, תוך 60 יום---

אנה שניידר: היא תיתן את החלטתה.

אברהם-בייגה שוחט: החלטה פלוס כסף.

אנה שניידר: לא פלוס כסף, קודם את ההחלטה.

אברהם-בייגה שוחט: במידה ורשאית הממשלה לפנות---

ניסן סלומינסקי: רגע, זה חשוב מאוד, חבר'ה, פינוי הממשלה יעשה בזהירות הראויה.

ניסן סלומינסקי: ועדת הכספים תאשר את זה?

אברהם-בייגה שוחט: יוכר כבעל זכות.

ניסן סלומינסקי: אז גם שכר טרחה הוא לא יקבל?

אנה שניידר: הוא יקבל מענק לדמי שכירות למרות שהוא נניח היה שם בשטח.

ניסן סלומינסקי: הוא יקבל מענק שכר דירה, אז מה אמרתם על עורכי דין?

אנה שניידר: את הסעיף הזה הם הסכימו לבטל.

ניסן סלומינסקי: זה בוודאי, זה לא תושבים אז למה שלא ילכו לקראתם, זה היה הסעיף הכי מצחיק כאן בוועדה.

אברהם-בייגה שוחט: אם אדם יצא 48 שעות מיום הפינוי המוכרז, זה לא יפגע בזכויותיו---

אנה שניידר: סעיף 44 א'.

ניסן סלומינסקי: 44 א', אם ימצא 48 שעות, עד 48 שעות---

אברהם-בייגה שוחט: לאחר יום הפינוי---

אנה שניידר: עדיין זה לא יפגע בזכויותיו.

ניסן סלומינסקי: אחרי 48 זה כבר יפגע?

אנה שניידר: כן.

אברהם-בייגה שוחט: לצורך העסקה נורמטיבית יחושב השכר---

אנה שניידר: רואים אותם כעסק אחד.

אברהם-בייגה שוחט: עובד חוץ שעובד בממשלה, הגדרנו.

אברהם-בייגה שוחט: כדים עוד לא סגור, נוסחה רציפה זה בסדר---

דוידה לחמן- מסר: הם שמעו את זה?

אברהם-בייגה שוחט: מי?

דוידה לחמן- מסר: זאת אומרת הרשימה הזאת היא רשימה שהיא מוסכמת?

אנה שניידר: כן, זה מה שאני סימנתי.

ניסן סלומינסקי: מה שהממשלה עדיין לא אמרה לך תשובה או שאמרה לך תשובה שלילית, איך אתה מתייחס לזה?

אברהם-בייגה שוחט: אני אגיד לך מה הנושאים שרשומים אצלי שהם חשובים, שעדיין אנחנו צריכים, התבשיל עדיין לא מוכן.

אברהם-בייגה שוחט: נושא הפלסטינאים, מינימום 80 מטר במקום מינימום 70 מטר, נושא המחדיר, חממות הפתרון, גם עניין המודל לאור השינוי במחירים של החלונות, נושא המלאי המוגמר, אין עדיין תשובה, יש תשובה שלילית אבל אני משאיר את זה כך.

אברהם-בייגה שוחט: תשלום הציוד לתעשייה לפני 96' אין תשובה---

ניסן סלומינסקי: עכשיו, האחוזים של המלאי, זה 25%, לא 40% אנחנו דיברנו על 40% אולי?

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו כרגע ב-25%---

ניסן סלומינסקי: אבל זה עדיין יהיה---

אברהם-בייגה שוחט: שנת 2004 בדיון.

אברהם-בייגה שוחט: אלה הם פחות או יותר הנושאים שנשארו פתוחים וכמובן הנושא של הנושים.

ניסן סלומינסקי: אתה מדבר על שנת ותק?

ניסן סלומינסקי: מה שאני מבין זה שכל מי שיהיה שם ולא ביטלו הרי את הסעיף של מי שיהיה או שביטלו, מי שיהיה שם מפסיד את כל הנושא האישי כולל את הוותק.

אנה שניידר: כרגע, כן.

ניסן סלומינסקי: אפילו אם הוא החזיר וחתם והכול?

ניסן סלומינסקי: הוא נשאר שם לאות הזדהות הוא נשאר, מפסיד את הכול?

אנה שניידר: כרגע כן.

אברהם-בייגה שוחט: ממשלתנו היא ממשלה חזקה.

ניסן סלומינסקי: מה זה ממשלתנו, אני שואל מה הוועדה תעשה, אנחנו נאשר את זה, המשמעות היא שכל החוק הזה, כל מה שעשינו לא שווה כלום, סתם בזבזנו את כל הזמן.

רוני בריזון: אני מוטרד כמוך, למה אני מוטרד מפני שאני יודע שהתאריך, מה שנקבע כאן יום הפינוי, או מועד הפינוי, זה לא היום שבו פיזית יבואו החיילים לפנות ישוב.

רוני בריזון: זאת אומרת, מה שאנחנו נותנים עוד 48 שעות מאחורי המועד התיאורטי הזה שהוא יקבע בהחלטת ממשלה לגבי אשכול של ישובים, במילא הוא קובע מתי יבואו.

רוני בריזון: תגיד לי אם אני צודק בזה שחבריך בגוש קטיף לא יזוזו עד שיבואו חיילים לפנות אותם פיזית.

ניסן סלומינסקי: ראשית להערכתי, גם מי שאפילו ימסור את ביתו לפני כן, יהיה שם פיזית, בטח שבתאריך, כל עוד לא יבואו חיילים בוודאי, גם שיבואו חיילים הוא יישאר, לא חיילים, שוטרים, לפי החוק אין חיילים.

ניסן סלומינסקי: אני אומר שגם שיבואו השוטרים ירצו לפנות, לא יודע אם הוא יתנגד, יפנו אותו ואז הוא יזוז ולכן כל מה שכתוב פה אם כל התנאים האלה והוותק והכול, מעמיס את כל הדברים האחרים, לא יינתן לאנשים האלו, חבל על כל החוק הזה, חבל, סתם בזבזנו כל כך הרבה זמן.

סמדר אלחנני: ואם הוא ילך לגור בחממה?

רוני בריזון: אבל אז לא תהיה ברירה, אנשי ילחמו כמו אריות, אין להם הרי מה להפסיד, בדיוק כל מה שאנחנו רוצים---

אברהם-בייגה שוחט: מה שאתה אומר, אם אתה תהיה פיקח, אתה אומרת שאתה מוכן להצביע בעד החוק אם יתנו לו---

אנה שניידר: הוא לא אמר שהוא יצביע בעד החוק.

אברהם-בייגה שוחט: תאמינו לי אני יודע מה אני אומר, אני מרגיש, תהיה לנו נקודת משען---

ניסן סלומינסקי: יש כאלה שאומרים, יש כאלה שמאושרים עכשיו, לא בצחוק, אתה יודע מה שקורה בגוש, יש שני זרמים, זרם אחד אומר הלוואי ומתפלל כל יום שלא נצליח, זה לא סתם אנשים, מאחר ואין להם מה להפסיד, נילחם.

ניסן סלומינסקי: נציגות של הגוש לא הגיעה לפה עד הרגע האחרון בסוף הם נכנסו עם אנשים, מה שאנחנו עושים עכשיו זה אנחנו מחזקים יותר ויותר את הזרם שאומר שאין לכם תקווה מהחוק הזה, לא תקבלו הרבה, מקסימום מי שירצה לקבל פיצוי, ילך לחתום, יחזיר את הבית, אבל מי שיהיה שם ילחם עד טיפת הדם האחרונה, הוא יפסיד את הפיצוי הזה, אבל הוא ילחם שם, אם זה מה שאנחנו רוצים, בכבוד.

ניסן סלומינסקי: אם הכול כולל הוותק נכנס בזה שמי שיהיה שם פיזית לא מקבל כלום, אין לאנשים מה להפסיד, אז הם ילחמו, אין להם מה להפסיד.

ניסן סלומינסקי: מתי הם הפגינו?

ניסן סלומינסקי: בין שלושה שבועות לפני שהחיילים הגיעו, כולל הוותק והכול לא יתנו למי שנמצא שם---

איתמר יער: הפינוי זה לא יהיה הפגנה, הפינוי זה יהיה אירוע ומי פה שהיה באירוע דומה, אין פה הרבה, זה אירוע שהוא לא דומה להפגנה---

ניסן סלומינסקי: איפה היית באירוע כזה?

איתמר יער: הייתי גם בחזרה, גם בתרגיל המודל לקראת ימית קראו לזה גן הירק למי שזוכר וגם בימית וגם בעוד כמה.

איתמר יער: ולכן יש חשש כבד שאם לא תהיה סנקציה בצעם נותנים אישור כתוב לכך שכולם יהיו שם וכולם ישתתפו באירוע הלא סימפטי, במילים עדינות, הזה.

ניסן סלומינסקי: אתה בפעם הקודמת הסברת בדיוק את התפיסה ההפוכה שאמרת שהיא התפיסה שלכם, כמה שניתן להם יותר צ'ופרים, יש סיכוי שיותר החברה יסתפקו באיזה הפגנה ויתפנו ועכשיו אתה מדבר בדיוק הפוך, כמה שניתן יותר סנקציות, אתה שם לב את ההבדל שעברת בין זה לבין נדיבות לסנקציות.

ניסן סלומינסקי: אני אומר לך ושוב אני אומר לך את זה רק כסברה, אני לא יודע מהשטח ולא כלום, אני אומר כסברה, ככל שתהיה יותר נדיב הפינוי יהיה יותר פשוט, ככל שתהיה יותר קשה, הפינוי יהיה פי אלף יותר קשה.

איתמר יער: אבל אני רוצה להציע לך בדיוק את זה, תראה, מה שקרה כאן בשבוע האחרון---

אברהם-בייגה שוחט: מה קורה ברגעים אלה בגוש קטיף תספר לי, אתה יודע מה קורה שם, יש שם נרות---

ניסן סלומינסקי: יש שם אסיפה של התושבים שבאים לשמוע, אבל שוב התושבים צריכים להסביר---

אברהם-בייגה שוחט: מה הם שומעים שם?

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להסביר, חלק מהתושבים הייתי עכשיו בפגישה למעלה, אמרתי לך יש שני זרמים של התושבים, יש זרם אחד שמנסה לשפר את החוק כמה שאפשר תוך תקווה שמתוך הנדיבות הם יסתפקו באיזה שהיא מחאה, שזה הם כולם יעשו, אבל מחאה סבירה מה שנקרא.

ניסן סלומינסקי: ויש זרם אחד שאומר, אדוני, שהחוק יהיה כמה שיותר דווקא כדי שלאנשים לא יהיה מה להפסיד ואז הם ילחמו עד טיפת הדם האחרונה.

ניסן סלומינסקי: מה שאמרו להם עד לפני שבוע וחצי, לא יודע מה שקורה בשבוע וחצי הזה, כי עובדה שהתחילו להשתתף בישיבות, עד עכשיו לא, מה שהיה עד לפני תקופה מסוימת, היה, לפחות ככה האשימו אחד את השני, צד את צד, שהזרם הנדתי, רצה שהחוק יהיה דרקוני כדי שילחמו.

ניסן סלומינסקי: עכשיו, זה נכון שיש איזה שהוא שינוי בזה שהם התחילו להשתתף, אבל אני מניח שהם התחילו להשתתף תוך תקווה שבאמת יוכלו לשפר וכולי.

ניסן סלומינסקי: אני אומר לך שוב, מה ששיפרנו עד עכשיו אם זה יישאר כך, זה שיפור יפה, אולי זה מיליארד שקל נוסף, אבל זה לא השיפור המשמעותי והמהותי.

ניסן סלומינסקי: כי כל הנושאים המרכזיים אין כאן שום שיפור.

ניסן סלומינסקי: דוגמה, רק אני אתן לכם לנושא הזה, כשאנחנו מדברים, אחד הנושאים המרכזיים שחשוב זה אתה יכול להעביר ישובים.

ניסן סלומינסקי: אין כאן, ניצנים הורידו, אני דיברתי עם יונתן בשיא, הוא אומר לי בצדק ניסן, יש לנו, הוא לא אומר את זה הוא לא אמר, אבל כאילו הוא אומר, הפסדנו שנה, שלא עבדו על הנושא של ההעתקה, עכשיו אין זמן.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר לך כל מה שלא זמין לארבעה חמישה חודשים, מבחינתי הוא מחוק, והוא אומר בצדק.

ניסן סלומינסקי: אני אומרת, לך הישובים המרכזיים, זה לא פתרון לחלק מזה.

ניסן סלומינסקי: לעומת זאת שאתה מדבר על להעביר חלק מהישובים שזה היה נותן לאנשים איזה שהיא תקווה, אור, אבל כאילו הם יודעים שמעבירים אותם.

ניסן סלומינסקי: זה היום נופל, בפועל זה נופל בחוסר זמן.

ניסן סלומינסקי: תדמיין אותנו, אין ברירה---

אברהם-בייגה שוחט: אותו חקלאי בן 55, אומר באופן ברור ביותר, רבותי, אני לא חוזר, אני הולך למקום אחר, הוא רוצה להיות בדיוק עם אותם שלושים אנשים---

חיים אורון: שואלים אותו, כל מי שרוצה יש לו, כל מי שרוצה---

ניסן סלומינסקי: התחושה, אני אומר לך שוב, לא שאלתי אחד אחד, אני רואה תחושה כרגע בישובים, אני לא יודע, שהרוב, לא כולם, נכון שיש כאלה שיסרבו, אבל הרוב כדי לא לשבור את מרקם החיים, כי סך הכול הם עוברים משבר אדיר, משבר של בית, שנהרס, עבודה, לפחות שיהיה חברה, חינוך הכול, אז הם היו מעדיפים מאוד לעבור ביחד כדי לשמור על הביחד, אחד מחזק את השני, נותן להם תחושה שהם עדיין עושים משהו.

חיים אורון: אבל הם עוברים, שלושים, ארבעים איש ביחד---

ניסן סלומינסקי: יש מגבלה של מקומות ויש מגבלה של המיקום איפה---

חיים אורון: יש מגבלה בניצנים, חוץ מבעיה של ניצנים, זה פרוס ממרכז הארץ דרך צפון הארץ---

ניסן סלומינסקי: אם לא היית עומד בלחץ של זמן---

איתמר יער: יש ישוב בשם אבשלום, ישוב קיים, יש שם רק 50 משפחות, יש בו הכנה ל-1500 משפחות, זאת אומרת אם תיאורטית---

ניסן סלומינסקי: איפה?

איתמר יער: אבשלום בפתחת שלום, אם תיאורטית, את האפשרות יש, רק צריכים לרצות.

חיים אורון: הם לא רוצים.

ניסן סלומינסקי: גם הפיצוי, שמענו כמה שמאים, אני אומר, שאלת כמה, תחושה של אנשים ושמעו את זה גם כמה שמאים שבאמת השמאים הם זריצקי, לא חשוב, אבל זה אנשים שונים, בתחושה שלהם שבכסף שהם יקבלו הם יוכלו לקנות חצי בית דומה, חצי, לפי המחירים.

ניסן סלומינסקי: במקום 270 שיעלה להם איפה שהם צריכים לגור, בגוש קטיף אני מדבר, הם מקבלים 134, יש את זה כתוב, ואותו הדבר בצפון השומרון, לפחות יש להם מהשמאים שהם לקחו.

ניסן סלומינסקי: אותו בית באזור סביר שירצו, לא באזור שתשלח אותם, באזור סביר, במקום, הם יצטרכו לשלם 220 אלף דולר והם יקבלו על הבית שלהם 110 אלף דולר.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת הם בתחושה גם שהם יקבלו חצי ממה שהם יוכלו לבנות כרגע, כי שמו מחירים כאלו.

ניסן סלומינסקי: ואני אומר לך שוב, אני בניתי בית, אני יודע מה זה בית, יש את המטר המרובע של הבעיה, זה עולה המון מעבר לזה, כל אחד יש לו את הקרמיקות שלו, את המטבח, מיליון דברים, את הפיתוח, מיליון דברים שבפועל כדי להגיע למה שהיה לך קודם לא תגמור בסכומים שכתובים שם ואנשים, אתה שואל מה אנשים מרגישים וזה מה שאנשים מרגישים וזה חבל.

גלי בר- אור: יש סעיפים שלא גמרנו.

ניסן סלומינסקי: נעשה את זה מחר.

אברהם-בייגה שוחט: הישיבה נעולה.