ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 313, 2004-12-06 09:30

שלום שמחון: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה.

שלום שמחון: על סדר היום: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון – כבישים מסומנים בקרבת בתי ספר), התשס"ד –2004 של חבר הכנסת שאול יהלום.

שאול יהלום: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

שאול יהלום: ובכן כך: אנחנו, לצערנו הרב, עדים בשנים האחרונות לבעיה שתאונות דרכים מתרחשות ליד בתי הספר.

שאול יהלום: הן מתרחשות ליד בתי הספר מתוך זה, קודם כל, שזו סביבה עתירת ילדים, ברוך השם, ב"ית – אין, בדרך כלל, בהרבה מקומות, שום אזהרה לנהג שמדובר בבית ספר.

שאול יהלום: בחלק מהמקומות – יש, ובחלק מהמקומות – אין, אבל גם

שאול יהלום: אם יש, מדובר בתמרור בית ספר, אבל לא מגביל אותו בכלל: לא לנסוע לאט, לא לעקוף, לא לעשות שום דבר שמגביל את הנהג.

שאול יהלום: ואז קורות תאונות לילדים.

שאול יהלום: הילדים ללא ליווי, ילדים לא שמים לב לפעמים שהם יורדים לכביש, הנהג לא נוסע לאט, זמן הבלימה יורד.

שאול יהלום: לכן, אני הצעתי כאן הצעת חוק שבאה לתת את סביבת בית הספר, לתת לה הסדרים מיוחדים.

שאול יהלום: הצעת החוק הזו היתה מקסימליסטית והתקבלה בקריאה טרומית לאחר שהבטחתי לשר התחבורה, השר שטרית, שהכל יתואם עם המפקח על התעבורה, עם משרד התחבורה שיושב כאן.

שאול יהלום: ואכן כאן עשיתי, ונוסח כתב יד שמונח לפניכם זה הנוסח שהגיש לנו מר ישעיהו רונן, המפקח הארצי על התעבורה, בכל אופן – האיש הבכיר באזור היבשה, המפקח על התעבורה.

שאול יהלום: זה החוק שמקובל על הממשלה.

שאול יהלום: ובכן, החוק לא נותן רשות אלא החוק אומר שרשות תימרור מקומית, שבדרך כלל זו רשות מקומית, תקבע הסדרי תנועה בדרך המצויה בקרבת בתי הספר, ואת ההסדרים האלה היא צריכה לאשר על ידי המפקח על התעבורה.

שאול יהלום: עכשיו- מה זה הסדרי תנועה?

שאול יהלום: הם נותנים כאן כמה אפשרויות.

שאול יהלום: זה יכול להיות במקום מסוים רק תמרור מהבהב, במקום מסוים זה צריך להיות התקן בנוי, במקום מסוים צריך להיות - הגבלת מהירות, במקום מסוים ייתכן ויש שם הצרת כביש או פסי האטה, או מעקף תנועה – מה שיחליט המפקח על התעבורה.

שאול יהלום: מאחר ומי שצריך לבצע את זה, ועל חשבונו, זה הרשויות המקומיות, ומאחר ורשויות מקומיות, מטבע הדברים, גם משרד התחבורה מכיר בכך שהן לא יכולות לעשות מהיום למחר, אז ההצעה של הממשלה שתחילתו של סעיף זה היא 3 שנים מיום פרסומו.

שלום שמחון: למה כל כך הרבה?

שאול יהלום: בגלל התקציב.

שאול יהלום: חלק מהעניין הוא התקציב, אז הוא מציע לעיריות להתארגן בתוכנית, ולא לחייב אותן מיידית.

שאול יהלום: מבחינתי זה היה צריך להיות תוך שנה, אבל כפי שאמרתי – אני מוגבל בהבטחתי לממשלה.

שלום שמחון: אני מבין שהממשלה תומכת.

ישעיהו רונן: הממשלה תומכת.

ישעיהו רונן: אם אתה רוצה אני יכול לתת כמה הסברים נוספים על ההגיון מאחורי ההצעה הזו, מפני שלכאורה הסמכויות האלה נתונות גם היום בידי הרשויות המקומיות.

ישעיהו רונן: העובדה בשטח היא שהם לא עושים, וכשהם עושים, אז מה שהם עושים זה הסדרי תנועה הקונבנציונליים, הבנאליים, זאת אומרת: הרחוב הוא רחוב רגיל, ושמים תמרור של זכות קדימה או לא.

ישעיהו רונן: זה כל מה שהן יכולות לתרום - -

שלום שמחון: את זה הוא הסביר.

ישעיהו רונן: ופה, הדברים הם קטגורית – לא וולונטריים יותר, אלא מחויבים, והם מחויבים עכשיו לאמצעים שהם הרבה יותר תחת הכותרת של מיקום תנועה פיזסית.

ישעיהו רונן: הם כבר לא יהיו תלויים כל כך ברצונו הטוב - -

שלום שמחון: הוא יהיה חייב.

ישעיהו רונן: כן.

ישעיהו רונן: אם מדובר בפסי האטה, במעגלים - -

שלום שמחון: למה 3 שנים ולא שנה?

ישעיהו רונן: תשובה טובה אין לי לזה, רק מתוך הערכה שמצבן של הרשויות המקומיות הוא כפי שהוא.

שלום שמחון: מה צריך לעשות שם, באמת?

ישעיהו רונן: צריך להזמין תוכנית, צריך לממש אותה.

ישעיהו רונן: חלק מהרשויות יש להן - - -

שלום שמחון: האם יש מישהו מהשלטון המקומי?

אביחי בן דרור: אני ממרכז השלטון המקומי.

אביחי בן דרור: הדאגה שלנו היא מחוסר הבהירות של ההוראות ושל התקנים.

אביחי בן דרור: הניסיון מורה שיש לנו בשוק תקנים שונים, הוראות שונות הסותרות זו את זו.

אביחי בן דרור: אנחנו מקבלים פניות רבות מארגונים – בעלי האופנועים, בעלי רכב, וכדומה- כשהטענה היא שסוג הצבע מסכן את הנוסע.

אביחי בן דרור: מה שאנחנו מבקשים הוא לא לפטור את הדרישה לעשות את הפעולה הזו, אלא שההוראות תהיינה ברורות, כולל תקן ברור לגבי מה צריך לעשות.

ישעיהו רונן: יש תקן.

שלום שמחון: אם נחליט על זמן קצר יותר מ-3 שנים יש בעיה עם זה?

שלום שמחון: 3 שנים זה נראה סביר, או שנתיים?

אביחי בן דרור: לדעתי – שנתיים זה זמן סביר.

אתי בנדלר: אני ראיתי את הנוסח הזה, לצערי, רק עכשיו, למרות שלדעתי היתה שהות מספקת לתאם את הנוסח מראש.

אתי בנדלר: אני חייבת להצהיר לפרוטוקול, כדי שלא תהיינה אי הבנות בעניין – כפי שאמרתי לחבר הכנסת שאול יהלום, אין בסעיף הזה שום רבותא לעומת המצב המשפטי הקיים.

אתי בנדלר: הסמכות הזו קיימת גם היום, למעשה – לפי תקנות התעבורה.

אתי בנדלר: יש סמכות לרשות תימרור מרכזית, לרשות תימרור מקומית, בסעיף 18, יש את הסעיף עצמו, שאותו מוצע לתקן, את סעיף 70ג' לפקודת התעבורה, שמעניק את כל הסמכויות.

אתי בנדלר: לכאורה, אומרים – התוספת של הצעת החוק הזו, השינוי בא לידי ביטוי בכך שכתוב שרשות מקומית תקבע הסדרי תנועה.

אתי בנדלר: זאת אומרת שיש פה הוראה מנדטורית.

אתי בנדלר: אז אכן, נאמר שתחילתו 3 שנים- זאת אומרת, בעוד 3 שנים היא צריכה לקבוע, אבל די בכך שהיא תציב בדרך כלשהי, בקרבת בית ספר, תמרור, והיא יצאה ידי חובתה.

אתי בנדלר: אומר מר ישעיהו רונן שהמפקח לא יאשר את זה.

אתי בנדלר: אבל, כיוון שהיא יכולה להגיש את התוכנית הזו רק בעוד חודש, לקראת תום 3 שנים, ולא יאשר את זה המפקח – אבל היא עשתה ידי חובתה, כדי למלא אחר הוראות החוק, ובעצם – לא יחול שום שינוי.

שאול יהלום: יש לך רעיון יותר - - ?

אתי בנדלר: ייתכן שיהיה לי.

אתי בנדלר: כיוון שראיתי את זה רק עכשיו, לא הצלחתי להתגבש על העניין הזה.

מל פולישוק-בלוך: קודם כל, אני רוצה לברך על כל הצעת חוק שתעזור להפחית את תאונות הדרכים, במיוחד ליד בתי הספר, שזה שערוריה מה שקורה שם.

מל פולישוק-בלוך: לא מזמן, בוועדת החינוך, התבשרנו על זה שרוצים לסגור את משמרות הזה"ב.

מל פולישוק-בלוך: בינתיים הם מחפשים כסף, אולי לא יסגרו, אבל כל הגישה הזו שחיי הילדים – הפקר, אני חושבת שצריכה לעבור מן העולם.

מל פולישוק-בלוך: לעניין הזה של פסים צהובים אני רוצה לומר: אתמול, בחיפה, ראיתי שכמעט בכל צומת, לפחות בצמתים שאני עברתי, הצומת כולה פסים צהובים לכל רוחבה.

מל פולישוק-בלוך: אני לא יודעת אם מישהו ראה את זה.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לשאול את המומחים האם מעודף קווים צהובים שיהיו על הכביש, ליד כל בית ספר - - -

ישעיהו רונן: אין פה קווים צהובים.

קריאה: יש לך את הנוסח הישן.

קריאה: יש הצעה מתוקנת.

מל פולישוק-בלוך: אז אתם יורדים לגמרי מהנושא של הפסים הצהובים?

שאול יהלום: כן.

מל פולישוק-בלוך: אז זה כבר טוב.

מל פולישוק-בלוך: עכשיו, לגבי ה – 3 שנים, אני חשבתי שזה יהיה יותר ראוי שיהיה 3 חודשים ולא 3 שנים.

מל פולישוק-בלוך: אני לא מבינה למה צריך לחכות 3 שנים.

מל פולישוק-בלוך: אם זה טוב - - -

שלום שמחון: שנה.

שלום שמחון: אבל אתי בנדלר אומרת ששנה או 3 שנים זה לא משנה, כיוון שממילא יש פה איזו פרצה שמאפשרת להם לעשות את זה גם עוד 5 שנים אם הוא לא מאשר.

מל פולישוק-בלוך: אם יש פרצה אז צריך לסגור אותה.

מל פולישוק-בלוך: או שהחוק הוא טוב, וצריך לעשות אותו מיידית, ואם הוא מיותר – אז לא צריך אותו אם יש משהו אחר שכבר קבוע, אבל כנראה שהוא לא מיותר, כי אנחנו יודעים שהמצב הנוכחי הוא קשה.

מל פולישוק-בלוך: לכן אני אומרת: צריך לסגור את הפרצה שאתי בנדלר מדברת עליה, ולהפוך את ה- 3 שנים ל- 3 חודשים.

אהוד ענבר: אני מאיגוד מהנדסי הערים ומרכז השלטון המקומי.

אהוד ענבר: החוק, היום, נותן את כל הסמכות לרשות התימרור, שהיא, למעשה, הרשות המקומית.

אהוד ענבר: הבעיה היא – ואני חוזר לנושא התקציבי, שהיום, במצב של הרשויות, כמובן שדברים כאלה יידחקו לפינה בגלל שאין תקציב לדברים שוטפים.

אהוד ענבר: אז כמובן שדברים כאלה יידחקו.

אהוד ענבר: השאלה היא האם לא ראוי היה לחייב את משרד החינוך, במיוחד כאשר מדובר בבית ספר חדש שהולך ונבנה.

אהוד ענבר: האם לא מן הראוי לתקצב במסגרת הכספים שמועברים על ידי משרד החינוך לרשויות – גם את הנושא הזה.

אודי כתריאל: אני מנהל אגף הבינוי והתקצוב במשרד החינוך.

אודי כתריאל: 3 הערות.

אודי כתריאל: האחת, החוק לא מבדיל בין בית ספר חדש לבית ספר קיים.

אודי כתריאל: לא ראוי שבית ספר חדש ייפתח ויחכו ממילא 3 שנים עד שכל נושא הסדרי התנועה - - לפיכך, אני חושב שלהתנות בית ספר חדש, שביום שהוא נפתח, יוסדרו גם הסדרי התנועה.

אודי כתריאל: הערה שניה מתייחסת למה שאמר ידידי קודם – משרד החינוך מתקצב רק בתחום גדר בית הספר.

אודי כתריאל: מטר מעבר לגדר בית הספר – זה לא תחום אחריותו של משרד החינוך, מבחינת עבירות של גבולות, ואחריות.

אודי כתריאל: הערה שלישית, שהיא בעצם שאלה: מה באשר לאשכולות גני ילדים?

אודי כתריאל: יש אשכולות גני ילדים שמכילים 200 או 250 ילדים במתחם.

אודי כתריאל: החוק מתייחס פה רק לבית ספר.

ישעיהו רונן: לא.

ישעיהו רונן: ההגדרה כוללת גם את זה, כפי שאני מבין.

אודי כתריאל: גם גני ילדים?

קריאות: - -

מל פולישוק-בלוך: - -

ישעיהו רונן: כפי שאני מבין את זה, בסעיף 70ג', לפני הסעיף הזה יש הגדרה.

שאול יהלום: קודם כל, המטרה היא שתהיה חובה.

שאול יהלום: אני אומר את זה לייעוץ המשפטי.

שאול יהלום: אני חושב שהמשימה של חובה זה לא מי יודע מה.

שאול יהלום: לא צריכים פה לכבוש את הירח, והיא אפשרית, שמדינת ישראל תחייב אזור בית ספר או אזור מוסד חינוך שתהיה לו סביבה יותר ידידותית לתלמידים מבחינת תאונות דרכים.

שאול יהלום: זו זכותנו, ואפשר לעשות את זה.

שאול יהלום: אני הייתי מציע שבין הקריאה הראשונה לשניה והשלישית, היועצת המשפטית תנסה לעגן משהו ביתר חובה.

שאול יהלום: אני חשבתי שבזה שאני כותב "תקבע" ו- "המפקח על התעבורה יאשר", אז אני חושב שזה ברור, אבל אם צריך, אפשר גם לומר שתוכנית שלא אושרה – הוא לא יצא ידי חובה, הרשות המקומית.

שאול יהלום: אבל את זה היועצת המשפטית ודאי תוכל לנסח הרבה יותר טוב.

שאול יהלום: הדבר השני זה התקציב.

שאול יהלום: אין ספק שיש דברים שהרשות המקומית תצטרך לבצע, ולכן, מניסיוני במשרד התחבורה – משרד התחבורה לא גוזר גזירות על הציבור אם הוא לא יכול לבצע אותן, וכאן הכוונה לרשות המקומית.

שאול יהלום: אין לי ספק שאם המפקח יחליט שצריך, נניח, ליצור מעגלי תנועה – אין לי ספק שגם משרד התחבורה יממן את זה.

שאול יהלום: זה אותו משרד שמאשר.

שאול יהלום: אותו משרד שמאשר תקציב לכיכרות, למעגלי תנועה.

שאול יהלום: אז אני מניח שבדברי ם האלה, החיים יעשו את שלהם.

שאול יהלום: ברור שדברים קטנים שלא עולים הרבה כסף, הרשות המקומית תצטרך.

שאול יהלום: אנחנו לא חילקנו בין בית ספר חדש לבית ספר ישן, מסיבה פשוטה.

שאול יהלום: ההגיון אומר שצריך לחלק, אבל מצד שני, לפעמים בונים בתי ספר חדשים, היום, על סביבה נטולה.

שאול יהלום: זאת אומרת – המגרש קיים, עבור בית הספר, המדרכות קיימות, הבתים כבר מסביב קיימים – הכל קיים, ואז שוב פעם אנחנו נכנסים כאילו מדובר בסביבה ישנה, על בית ספר חדש.

שאול יהלום: לכן חשבנו שאם קובעים זמן סביר, אז זה כולל, כמובן, את כל מוסדות החינוך, וכל רשות מקומית תעשה את זה לפי הבנתה.

שלום שמחון: יש פה הערה של מועדון האופנועים הישראלי, שאומר שיש סכנה חמורה לרוכבי כלי רכב דו גלגלי, והסכנה היא לנוסע בחלקלקות סימני הצבע.

אליעזר כהן: שכבת הצבע מחליקה את הכביש.

ישעיהו רונן: אל"ף- כבר אין צבע, אז זה הסבר לבעיה שלא קיימת.

ישעיהו רונן: הנושא הזה של החלקלקות – מועדון האופנועים הישראלי כבר טוען את זה מזה זמן.

ישעיהו רונן: לצורך זה, על מנת לבדוק את זה - -

לאה ורון: הם טוענים את זה גם לגבי סימונים אחרים.

לאה ורון: השאלה אם לא הגיע הזמן לבחון את הנושא ולתת את המענה בעניין החלקלקות על הכבישים.

ישעיהו רונן: הדבר הזה הגיע וזה כבר בשלבי סיום.

ישעיהו רונן: הבדיקה נעשית במסגרת ועדה מיוחדת במכון התקנים, על בסיס תקן ישראלי.

ישעיהו רונן: יש היום תקן ישראלי תקף לצבעי סימון בכבישים, ובמסגרת אותו צבע, ואותו תקן, נבדק הנושא של מקדם החיכוך.

שלום שמחון: מתי מסתיימת הבדיקה?

ישעיהו רונן: אני משער שהיא כבר הסתיימה, והיא בקרוב תפורסם.

שלום שמחון: בקרוב יהיה תקן ישראלי לצבע לכבישים.

ישעיהו רונן: לא.

ישעיהו רונן: תקן ישראלי לצבע על כבישים יש כבר מזמן.

ישעיהו רונן: הנושא הזה, ההיבט הזה של מידת החיכוך, או החלקלקות –נבדק באופן ספציפי, האם כצעקתה ומה אפשר לעשות.

אליעזר כהן: זה פטנט קטן מאד להכניס חומר חיכוך לצבע.

ישעיהו רונן: הטריק הוא להכניס כדורי זכוכית.

ישעיהו רונן: היתרון של עניין כדורי הזכוכית – שהוא גם משפר את מקדם החיכוך וגם מחזיר אור בלילה.

אתי בנדלר: מה שרציתי להציע זה שאולי שהוועדה תקבע שהסדרי תנועה ראשונים יועברו לאישור המפקח על התעבורה בתוך 18 חודשים מיום פרסומו של חוק זה, והם יחולו, בשינויים שאישר המפקח, לא יאוחר מ- 3 שנים מיום פרסומו של חוק זה.

מל פולישוק-בלוך: למה אתם כאן - - עם הזמן?

אתי בנדלר: לא, אני לא משנה את ה- 3 שנים שהוצע - - -

שאול יהלום: אם השלטון המקומי מסכים לשנתיים, אנחנו ודאי נשמח.

מל פולישוק-בלוך: למה כל כך הרבה זמן?

מל פולישוק-בלוך: לא ברור לי.

אתי בנדלר: אני לא נכנסת לשאלה, מה שהוועדה תחליט.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להציע תהליך כדי לגרום לכך שבתום התקופה שהוועדה תקבע, שהיא רוצה שההסדרים האלה ייכנסו לתוקפם, אכן ייכנסו הסדרים כאלה, כדי שיהיה תהליך, לפני כן.

שלום שמחון: לא משנה.

שלום שמחון: את המספרים שאתי בנדלר קבעה יכולים להחליף.

אתי בנדלר: בוודאי.

שלום שמחון: אפשר להוריד את זה לשנה?

אביחי בן דרור: לא, אני לא חושב שזה ייקח שנה.

אביחי בן דרור: זה ניתן לעשות תוך שנה, ומכמה סיבות: ראשית, הזמן שאני מחכה פה, בנושא של תקנים של צבע – אני מחכה לתשובה כבר למעלה משנה.

אביחי בן דרור: דבר שני – רשות מקומית יש לה סדרי עדיפויות מבחינת הטיפול בנושאים האלה, ועליה לחדש מדי שנה את ה- - -

שלום שמחון: אני אעשה כך: תוך 12 חודשים יצטרכו להגיש את התוכניות, ותוך 24 חודש זה יסתיים.

שלום שמחון: זה בסדר?

ישעיהו רונן: כמוך, הייתי רוצה שזה יהיה מחר.

ישעיהו רונן: אבל אחרי כמה וכמה שנים שאני עומד מול הרשויות המקומיות – יש בהן מגוון רחב מאד.

ישעיהו רונן: חלק יעשו את זה בתוך חודשיים-שלושה-ארבעה, וחלק לא יעשו את זה לעולם.

ישעיהו רונן: יש מגוון רחב.

ישעיהו רונן: לכן – 3 שנים ייתן להם זמן להתארגן.

שלום שמחון: אנחנו נקבע שאם בתום שנתיים, הרשות המקומית לא עשתה – נסמיך את המפקח ממשרד התחבורה לעשות את זה במקומה, ולחייב אותה.

ישעיהו רונן: הוא מוסמך גם היום, רק שהוא לא ערוך לזה.

שאול יהלום: אני קורא : "הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון – הסדרי תנועה בקרבת בתי ספר), התשס"ד-2004.

שאול יהלום: תיקון סעיף 70 ג'.

שאול יהלום: 1.

שאול יהלום: פקודת התעבורה, אחרי סעיף 70 ג (ד) יבוא: (ה) רשות התימרור המקומית, שבתחום שיפוטה מצוי בית ספר.

שאול יהלום: ..." וייבדק אם צריך לכתוב "מוסד חינוכי", ואת זה תבדוק היועצת המשפטית - - -

אתי בנדלר: יהיו הרבה שינויים בנוסח, אני מבטיחה.

שאול יהלום: אני ממשיך: "...

שאול יהלום: תקבע הסדרי תנועה בדרך המצויה בקרבת בתי הספר; הסדרים כאמור יאושרו על ידי המפקח על התעבורה.

שאול יהלום: בסעיף קטן זה "הסדרי תנועה"- תמרור וכל סימן או התקן בנוי, סלול, מוצב, מסומן או מופעל, המיועד להסדיר את התנועה ואת אופן השימוש בדרך, לרבות הגבלת מהירות, הצרת הכביש, פסי האטה, מעגלי תנועה, אור מהבהב.

שאול יהלום: תחילתו של סעיף 70 ג (ה) כנוסחו בחוק זה 3 שנים מיום פרסומו".

שאול יהלום: – ואת זה היועצת המשפטית תשנה.

לאה ורון: "מסומן" – אין הכוונה מסומן בצבע?

ישעיהו רונן: בנוי, או מסומן בצבע.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להציע – שנה.

לאה ורון: לא נאמר ביחס לאופנוענים שאין - - -?

שאול יהלום: הם יודעים.

שאול יהלום: הם לא יעשו דבר שבניגוד ל - --.

ישעיהו רונן: הרעיון המקורי היה פסים צהובים.

ישעיהו רונן: זה ירד.

ישעיהו רונן: אבל זה לא אומר שלא יהיה שם שום סימן – למשל: חץ, דברים מהסוג הזה.

לאה ורון: אז המדובר הוא בסימון בצבע, אבל בסוג צבע אחר?

ישעיהו רונן: לא בסוג צבע אחר.

ישעיהו רונן: החומר הוא אותו חומר.

ישעיהו רונן: בכל הסדר תנועה, כשאתה עושה משהו, יש לך צורך באיזשהו סימון צבע: אם זה קו עצירה או חץ.

שלום שמחון: יש פה שני דברים: האחד, הציעה חברת הכנסת פולישוק שזה יהיה שנה ולא שנתיים.

אליעזר כהן: גם אני מציע.

שלום שמחון: והדבר השני שאנחנו רוצים להציע – שאנחנו נאשר את הצעת החוק הזו בשינויי נוסח, כפי שהתבקשו על ידי היועצת המשפטית של הוועדה.

שלום שמחון: מה לגבי השנה?

שאול יהלום: אני מבקש להשאיר את זה שנתיים, כי אני רוצה את תמיכת הממשלה בהמשך, והתחייבתי כלפי הממשלה, ואני חושב שברגע שהיועצת המשפטית תקבע את החובה, תמצא דרך לקבוע את החובה – אז שנתיים, כולל הגשת התוכנית והביצוע, זה זמן סביר.

שאול יהלום: אני מבקש מהחברים לתמוך בזה, כדי שתהיה לי את תמיכת הממשלה בהמשך הדרך.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נגיש הסתייגות.

שלום שמחון: או.

שלום שמחון: קיי.

שלום שמחון: מי בעד החוק עם תיקוני הנוסח כפי שהתבקשו?

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: מי נגד?

שלום שמחון: – אין.

שלום שמחון: לאה ורון: רגע - נציג האוצר, לגבי העלות התקציבית.

שלום שמחון: אנחנו נבקש בתוך שבוע מהאוצר את העלות התקציבית.

ישעיהו רונן: אני לא חושב שיש.

ישעיהו רונן: זה חלק מהתקציבים השוטפים.

אתי בנדלר: רק משרד האוצר רשאי לתת את ההערכה התקציבית.

שלום שמחון: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.