ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 298, 2004-11-16 10:30

דוד טל: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

דוד טל: על סדר היום הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון-התקנת מתקן גישה אלחוטית הוראות מיוחדות), התשס"ג-2003, של חברת הכנסת אורית נוקד.

דוד טל: חברת הכנסת נוקד, בבקשה.

אורית נוקד: הצעת החוק עברה קריאה טרומית.

אורית נוקד: היא אמורה לחייב את כל מי שאחראי על מתקן גישה אלחוטית לסמן את סוג הקרינה, את העוצמה שלה, את פרטי המתקין, והדרך ליצירת קשר עימו, כשהרעיון שעומד מאחורי הצעת החוק הוא שקיפות לאזרחים.

אורית נוקד: בדרך הזאת אזרחים יוכלו לדעת מהו סוג הקרינה ורמתה.

אורית נוקד: אנחנו יודעים היום שקרינה טומנת בחובה סיכונים בריאותיים, ולכן אני חושבת שאזרחים חייבים להיות מודעים לכך, ויש לפעול בהתאם אם יש צורך.

אורית נוקד: זהו הרציונל שעומד מאחורי הצעת החוק.

אורית נוקד: ההצעה כפי שהיא מנוסחת היום מדברת על כך שיהיה סימון על המתקן עצמו.

אורית נוקד: אני רוצה להוסיף עוד דבר שאין לו כמובן עלות תקציבית.

אורית נוקד: אנחנו מכירים היום לא מעט תופעות בהן אנטנות נמצאות בעליות של חדרי מדרגות, והאזרחים כלל לא מודעים לכך שאנטנות כאלה מצויות שם.

דוד טל: מול חלוני בלשכה לפניות ציבור יש אנטנה בקו אווירי של שישה-שבעה מטרים.

דוד טל: אני לא יודע איזו קרינה היא פולטת ועד כמה זה מסוכן.

אורית נוקד: אני חושבת שראוי להוסיף להצעת החוק שלי תוספת שאומרת שאת השלט יעמידו גם למטה, על הקרקע בסמוך למקום שבו מותקנת האנטנה.

אורית נוקד: כלומר, על הקרקע ישימו שלט גדול מאיר עיניים שגם מי שלא רואה כל כך טוב יוכל להבין שישנה שם אנטנה ולבדוק.

אורית נוקד: זה מה שאני הייתי רוצה לשפץ בהצעת החוק שלי.

דוד טל: אפשר לשפץ את זה בצורה יותר טובה ולומר כי אנטנה בצבע אדום היא אנטנה מסוכנת, אנטנה בצבע ירוק היא אנטנה בסדר, ואנטנה בצבע צהוב היא ככה ככה.

אורית נוקד: אני יודעת שהיו פרסומים שאמרו שזה לא מסוכן, ולכן אני לא באה להגיד האם זה מסוכן כן או לא.

אורית נוקד: אבל, אני רוצה שאנשים ידעו.

דוד טל: אנחנו לא נפתור היום את בעיית רמת הסכנה, משום שאני יכול להביא לך אנשים שיגידו שהאנטנות מסוכנות, ומצד שני יבואו אנשים שיגידו שהן לא.

דוד טל: גברתי עוזרת השר, מהי עמדת משרד התקשורת?

עידית צ'רנוביץ: מבחינה עקרונית אנחנו תומכים בהסדרת הסוגיה של יידוע הציבור.

עידית צ'רנוביץ: אנחנו בעד שקיפות וגם היום בהיתר ההפעלה כבר יש מפרט לגבי קרינה.

עידית צ'רנוביץ: יחד עם זאת, אנחנו מתנגדים לאכסניה של הצעת החוק הזאת מאחר ויש הצעת חוק ממשלתית שיגיש אותה השר לאיכות הסביבה אילן שלגי.

עידית צ'רנוביץ: היא היתה תקועה בוועדת שרים מאחר והיתה מחלוקת עם משרד התשתיות.

עידית צ'רנוביץ: כנראה שהצעת החוק הזאת תעלה לממשלה והיא תקודם.

עידית צ'רנוביץ: כדי שלא יהיו שינויי מדיניות של טלאי על טלאי, אנחנו רוצים שהכל יהיה בצורה אחידה בהצעת החוק.

דוד טל: זה יכול להיות בסדר ויהיה נכון לקבל את ההצעה הזאת אם גברתי תבטיח לנו למשל שתוך מקסימום שלושים יום מהיום, זה מגיע אלינו לשולחן.

דוד טל: אני מכיר את משרדי הממשלה השונים, ודבר כזה קרה לנו גם אתמול.

דוד טל: יש לחברי הכנסת הצעות חוק ופעמים רבות הן מדרבנות את הממשלה ופעמים לא, והעסק לא זז.

עידית צ'רנוביץ: אני לא רוצה להתחייב על שלושים יום, אני יכולה ללכת ולבדוק את זה.

עידית צ'רנוביץ: אבל, במסגרת הסביר.

דוד טל: אני חושב שהמסגרת הסבירה תלויה מאוד גם במציעת החוק.

דוד טל: אם זה אכן יהיה בפרק זמן סביר אז גם מציעת החוק תקבל אותו.

דוד טל: אבל אם זה לא יהיה כך, אנחנו נקדם את הצעת החוק הזאת במקביל להצעת החוק הממשלתית.

דוד טל: אם לא נעביר את הצעת החוק הזאת לקריאה שנייה ושלישית עד שהממשלה תמצא לנכון, ועד שהממשלה תביא את הצעת החוק שלה להצבעה במליאה ולוועדת הכלכלה, נוכל לאחד את הצעות החוק.

דוד טל: אני לא חושב שעניין האכסניה הוא עניין עקרוני ומהותי אצל מציעת הצעת החוק.

אורית נוקד: אני רוצה לקדם את הצעת החוק הזאת.

עידית צ'רנוביץ: חוק התקשורת הוא לא חוק שעוסק בהיבטים סביבתיים.

עידית צ'רנוביץ: אנחנו מעדיפים שזה יהיה בהצעת חוק הטלגרף האלחוטי שעוסקת בקרינה הבלתי מייננת.

עידית צ'רנוביץ: מקור המילה "מיננת" הוא במילה יונים.

אורית נוקד: אני יודעת שהיתה מחלוקת בין שני משרדי ממשלה לגבי הצעת החוק הממשלתית, וזה נדחה ונדחה ונדחה.

אורית נוקד: אני לא מעונינת לדחות את הצעת החוק הזאת מפני שכל מטרתה הוא גילוי נאות, שקיפות.

אורית נוקד: אין לה עלות תקציבית.

אורית נוקד: אני חושבת שניתן לקדם את הדברים במקביל.

אורית נוקד: הצעת החוק הזאת יכולה לעבור לקריאה ראשונה, ואחרי שהיא תעבור אני אחכה.

דוד טל: יעבור זמן עד שהיא תעבור.

דוד טל: הם ירוצו במקביל.

דוד טל: אם הם ישיגו אותנו הנה מה טוב.

דוד טל: אם לא, אנחנו נתקדם עם הצעת החוק.

נועה גבע: נעשה פה שימוש בהגדרה של מתקן גישה אלחוטית והיא בעייתית משום שהחוק לא עוסק בהיבטים של קרינה.

נועה גבע: מתקן גישה אלחוטית כפי שהוא מוגדר היום בחוק, מתייחס למתקני שידור זעירים.

נועה גבע: זה אומר שזה כולל חלק ממתקני שידור שהם לא רלוונטיים לענייני קרינה.

נועה גבע: למשל, טלפונים אלחוטיים בתוך הבית, דברים שהם לא רלוונטיים.

דוד טל: את זה אנחנו ניתן לכם לנסח.

נועה גבע: יש משהו שהוא יותר חמור מזה.

נועה גבע: זה לא כולל אנטנות גדולות שהן עיקר הבעיה.

נועה גבע: זה לא כלול בהגדרה כזאת.

אורית נוקד: יש לנו כאן את אתי בנדלר.

אתי בנדלר: בסיוע נציגי הממשלה אנחנו בוודאי נגיע להגדרות הנכונות.

דוד טל: אני מקבל את מה שאת אומרת.

דוד טל: אנחנו נבקש מאנשי המקצוע, לא מהמשפטנים שנמצאים כאן לימיני, להכניס למסגרת בדיוק את כל המכשירים שהמציעה מבקשת.

דוד טל: אנחנו בוודאי לא נכניס את מה שהוא לא רלוונטי.

דוד טל: אתם תשכילו אותנו ותאירו את עינינו בכל הדברים שהם רלוונטיים והם לא נמצאים כאן בפנים.

נועה גבע: שימו לב שיכול להיות שזה לא יהיה בחוק התקשורת, אלא בפקודת הטלגרף.

דוד טל: אני חושב שברמה העקרונית לא משנה היכן זה יהיה.

דוד טל: חברת הכנסת אורית נוקד רוצה להעביר את הצעת החוק הזאת.

אורית נוקד: המטרה היא מטרה, ולא משנה לא כל כך האכסניה של איזה חוק.

אורית נוקד: אני מעבירה את הצעת החוק הזאת למחלקה המשפטית של הכנסת, וההגדרה הזאת ניתנה על ידם.

רוני טלמור: אני נמצאת כאן כרפרנטית של תחום איכות הסביבה במשרד המשפטים, ולא כרפרנטית של תחום התקשורת.

רוני טלמור: ראשית, הצעת החוק הממשלתית חלה על מקורות מגוונים שהם לא רק מקורות בתחום התקשורת.

רוני טלמור: אומנם האנטנות הסלולריות הן פופולריות במיוחד, אבל לא רק הן מקור לקרינה בלתי מייננת שרוצים להסדיר אותה.

רוני טלמור: כבר היום הממונה על הקרינה במשרד לאיכות הסביבה שמוזכר בסעיף 27ב לחוק התקשורת, אמור להסדיר מקורות נוספים.

רוני טלמור: למשל, סוג של מקורות שהם לא פחות מתוקשרים מבחינת הסכנה הם מקורות של חברת חשמל.

אורית נוקד: אני יודעת שהם לא בדיוק מתלהבים מההצעה עכשיו, ולא רציתי להוסיף עוד.

אורית נוקד: אני מאמינה בשלבים.

רוני טלמור: ההכנה של הצעת החוק מתעכבת מעט גם בגלל שהם לא מתלהבים.

רוני טלמור: אבל, כל הזמן עובדים עליה, ואנחנו מקווים שבזמן הקרוב זה יגיע חזרה לוועדת שרים כדי לקדם את הליך החקיקה.

רוני טלמור: שר המשפטים הוציא בימים אלו פנייה לשרים בבקשה שיודיעו לו מתי אפשר יהיה להמשיך בדיון.

רוני טלמור: לכן גם השאלה האם בכלל חקיקת התקשורת היא האכסניה המתאימה, ולא דווקא חקיקה ייחודית לנושא הקרינה כמו שהממשלה מתכוונת להציע.

רוני טלמור: הצעת החוק הממשלתית היא הצעת חוק מפורטת וארוכה, והיא כבר די בשלה.

רוני טלמור: העניין השני הוא נושא המסגרת הנורמטיבית שבה צריך להסדיר את הנושא המסוים הזה של יידוע הציבור.

רוני טלמור: עולה השאלה האם זה צריך להיות בחקיקה או בתקנות, ואולי אפילו ממש תנאי בהיתר הקרינה עצמו שמוזכר כאן, בגלל שמדובר בנושא שיש בו הרבה פרטים.

רוני טלמור: אם אנטנה נמצאת על גג של בניין, אז גם את וגם אני לא מצפות שמישהו יטפס על הגג ועל האנטנה כדי לראות בשלט כמה קרינה יש שם.

רוני טלמור: יכול להיות שהדרך להביא את המידע לציבור צריכה להיות אחרת, ויכול להיות שהיא צריכה להיקבע לפי נסיבות העניין.

אורית נוקד: אני הצעתי שלט על הקרקע, בכניסה לבניין.

רוני טלמור: אבל, מה אם זה נמצא בצד כביש מהיר?

אורית נוקד: מי שמתקין את השלטים יודע היכן לשים אותם, ובלבד שידעו שיש באזור שם מתקן כזה.

רוני טלמור: אני לא אומרת שהאפשרות הזאת היא לא טובה, אני רק אומרת שיש אפשרויות טובות אחרות בדבר אמצעים להביא את האינפורמציה לציבור.

רוני טלמור: יכול להיות שהעניין הזה מתאים למסגרת נורמטיבית אחרת.

רוני טלמור: אני הייתי סבורה שהעיקרון הוא זה שצריך להיות קבוע בחוק, ולא הפרטים.

רוני טלמור: נראה לי שאת זה צריך להשאיר לקבוע למחוקק המשנה או אפילו לנותן ההיתרים.

רוני טלמור: הדבר השלישי מתייחס לעניין הפרטים.

רוני טלמור: ההצעה שלך מתייחסת לכול מיני פרטים שהם לא כל כך רלוונטיים.

רוני טלמור: כמו למשל, לקרינה מייננת שהיא בכלל לא רלוונטית לנושא הספציפי.

רוני טלמור: לכן, יהיה אולי יותר מתאים שזה יהיה במסגרת הכוללת.

רוני טלמור: אלה הסיבות שבגינן אנחנו בזמנו הצענו להתנגד להצעת החוק הפרטית בוועדת שרים לחקיקה.

רוני טלמור: כלומר, לא בגלל שהרעיון שהוא לא חשוב, אלא בגלל שנראה לנו שההסדרה הספציפית הזאת לא צריכה להיות כך, אלא במסגרת החוק הכולל.

אסף אייזן: קודם כל, תודה רבה על ההזמנה.

אסף אייזן: אנחנו שמחים להיות כאן.

אסף אייזן: אני אפתח ואומר שבאופן עקרוני אין לנו התנגדות לרוח ההצעה ולמתן מידע, והסיבה לכך שכבר כיום חלק גדול מהדברים שמוצעים בהצעה מיושם אם זה באמצעות אתר האינטרנט של משרד לאיכות הסביבה שבו יש את מיקומי האתרים, ואת העוצמות שלהם שנבדקו, ואת כל הפרטים הרלוונטיים לגביהם, או אם זה באמצעות היתרי ההפעלה וההקמה שמנפיק המשרד לאיכות הסביבה שבהם יש דרישה מאוד ברורה לשילוט ולמתן פרטי מידע.

אסף אייזן: לכן אני אומר שאין לנו התנגדות עקרונית להצעת החוק.

דוד טל: האם יש תקינה בנושא של רמות קרינה של אנטנות?

אסף אייזן: כן.

דוד טל: האם אתה יכול לומר לי באחריות מלאה שבמדינת ישראל של היום אין אף אנטנה של חברות סלולר שהיא פולטת קרינה מעבר למותר על-פי התקן?

אסף אייזן: אין היום אף אנטנה שמוצבת שלא בהתאם לדרישות של המשרד לאיכות הסביבה.

אסף אייזן: אם אתה תחבק אנטנה אז כמובן שאתה תהיה בתחום שהוא מעל לתקן, אבל אם תהיה במרחק כמו המרחק של חלונך מאתר השידור הסלולרי, אז אתה תהיה במקום שהוא מתחת לתקן.

אסף אייזן: התקן מתייחס למקום שבו מצויים בני אדם.

דוד טל: לא רחוק מביתי היתה אנטנה של אחת מהחברות, ונאמר לי אז שדווקא אלו שקרובים אליה פגיעים פחות מאלו הרחוקים יותר.

אסף אייזן: אני מוכן להסביר ולכן גם יש לנו בעייתיות עם הניסוח הספציפי של ההצעה.

אסף אייזן: למשל, ציון רמת הקרינה.

אסף אייזן: רמת הקרינה קשורה לעוצמת השידור והיא משתנה כל הזמן בהתאם למרחק של הטלפון הסלולרי.

אסף אייזן: זאת אומרת, בניגוד לדעה הרווחת דווקא ככל שאתה מתקרב עם הטלפון אל האנטנה, עוצמת השידור בין שניהם פוחתת.

אסף אייזן: זה דומה למצב שבו אני ואתה יושבים עכשיו אחד מול השני במרחק מה ולכן אנחנו נדרשים להרים את קולנו.

אסף אייזן: לעומת זאת, אם הייתי יושב לצידך הייתי מדבר בקול חלש יותר.

אסף אייזן: באותו אופן, ככל שהטלפון קרוב יותר לאנטנה העוצמה פוחתת, ולכן ככל שיהיו יותר אנטנות, עוצמת השידור באופן כללי של הטלפונים וגם של האנטנות שמשדרות אליהן תפחת.

דוד טל: אני רוצה לחזור לשאלה ששאלתי קודם כי ענית לי כמו שפוליטיקאים עונים.

דוד טל: האם אין אף לא אנטנה אחת במדינת ישראל שפולטת קרינה שמסכנת את הציבור?

דוד טל: אתה ענית לי שהכל הוא לפי המשרד לאיכות הסביבה.

דוד טל: אבל לפי זה אני אולי יכול להבין שיכול להיות שהרמות שהמשרד לאיכות הסביבה קבע הן רמות גבוהות ומסוכנות ואתם לא חורגים מזה, אבל זה עדיין מסכן את הציבור.

אסף אייזן: לא, ממש לא.

אסף אייזן: אני יכול עכשיו להתחייב לך שבכל דוחות הבדיקה שאני ראיתי במהלך חמש שנים האחרונות לא ראיתי אף מקרה של חריגה מתחום הבטיחות.

אסף אייזן: המלצות הבטיחות של המשרד לאיכות הסביבה נקבעות על-פי הנחיות של גורמים בין-לאומיים, בינהם ארגון הבריאות העולמי, והן אמורות להבטיח את השמירה על בריאות הציבור.

אסף אייזן: יתרה מזאת, גם התקנים האלה של ארגון הבריאות העולמי לוקחים בעצמם מקדם ביטחון, ובפועל גם עוצמות השידור הן נמוכות כדי אחוז, שניים, שלושה אחוז, מהתקן כך שמקדמי הביטחון בנושא הזה הם מאוד מאוד גבוהים.

אסף אייזן: האתרים האלה נבדקים אחת לשנה כדי לוודא שעוצמות השידור שלהם הן באמת נמוכות.

אורית נוקד: האם אתה יכול להתחייב כאן בוועדה שכל אנטנה סלולרית כזאת רשומה אכן באתר האינטרנט?

אורית נוקד: אני רוצה לקבל תשובה בוודאות כן או לא, משום שאנחנו יודעים שיש אנטנות בבתים ובכל מיני מקומות.

אסף אייזן: גם האנטנות שמצויות בבתים רשומות באתר האינטרנט של המשרד לאיכות הסביבה, וגם האנטנות שמצויות על גגות הבתים ואנטנות פנימיות במרתפים.

אסף אייזן: אני חושב שהמשרד לאיכות הסביבה יכול לאשר את זה.

אסף אייזן: יש בארץ 6,000 אנטנות.

אסף אייזן: אני מניח שבמספרים כל כך גדולים יש מידי פעם "פליפים" מפה ומשם.

אסף אייזן: אנחנו משפרים את הדברים האלה כל פעם שמאירים את עיננו.

דוד טל: מה זה "פליפ"?

אסף אייזן: למשל, מעבירים קובץ מידע ולא כל הדברים מעודכנים.

אסף אייזן: זה קורה כשיש 6,000 אתרים.

אסף אייזן: יכול להיות שאתה תגידי לי: הנה יש אתר אחד שבו הדברים לא בסדר.

אורית נוקד: בשביל אדם אחד או בשביל יישוב אחד זה הרבה.

אסף אייזן: אני לא מסכים מכיוון שכל האתרים האלה משדרים בעוצמות שהן נמוכות משמעותית מהתקן, ועוצמות שכל המחקרים קבעו שאין סכנה לגביהן.

דוד טל: נציג המשרד לאיכות הסביבה, האם אתם בעד החוק?

ליאור אלוביץ: אנחנו מתנגדים לו מפני שהדבר הזה כיום מטופל במשרד.

ליאור אלוביץ: שנית, גם במסגרת הצעת החוק הממשלתית.

ליאור אלוביץ: שלישית, לדעתנו חוק צריך להיות אור מנחה והוא לא צריך להיכנס לפרטים.

ליאור אלוביץ: אלו דברים שאפשר לטפל בהם בצורה של נוהל, והנוהל כבר כתוב אצלנו.

ליאור אלוביץ: יש היום במדינת ישראל 6,200 מוקדים לשידור סלולרי.

דוד טל: אם הצעת החוק עולה בקנה אחד עם מה שאתם חושבים אז אתם צריכים לאמץ אותה ולשלב אותה בהצעת החוק שלכם שצריכה להיות בפרק זמן סביר.

דוד טל: אבל, החוק שלכם עדיין לא מוכן, ולכן אנחנו לא נמנע מחברת הכנסת להציע את הצעת החוק שלה.

דוד טל: התפקיד שלה כאן

דוד טל: בכנסת הוא לחוקק חוקים כאלו ולייצג את האזרחים.

ליאור אלוביץ: לא רק שאנחנו לא רואים בעיה עם מה שהיא מציעה, אלא זה מיושם כיום בפועל.

ליאור אלוביץ: כל אזרח יכול להיכנס בכל רגע נתון לאתר המשרד באינטרנט ולקבל את המידע המלא, כולל רמות הקרינה, של איזה חברה.

דוד טל: האם אתה תדאג לזה שלכל אזרח בארץ יהיה מחשב עם אינטרנט?

דוד טל: אם לכול אזרחי המדינה היה אינטרנט אז אני מבין את מה שאתה אומר.

ליאור אלוביץ: יש גם שילוט.

ליאור אלוביץ: אני רוצה להסביר שאנחנו כתבנו נוהל, וזה לא נראה לנו רלוונטי לטפל בנושא כזה במסגרת חוק, אלא זה עניין של נוהל פנימי.

ליאור אלוביץ: אנחנו מאשרים את הנוהל במסגרת היתר.

ליאור אלוביץ: כל אנטנה מקבל היתר פרטני לאותה אנטנה לאחר שאנחנו רואים את הדוח הספציפי עם רמות הקרינה והכל, ורשום בפירוש בכל היתר שיש לשים שילוט.

אתי בנדלר: האם זה בהתאם לנוהל שלכם?

ליאור אלוביץ: כן.

אתי בנדלר: האם גם הנוהל עצמו מפורסם באתר שלכם?

ליאור אלוביץ: כשכל הנהלים שאנחנו עושים סגורים הם מפורסמים באתר המשרד.

ליאור אלוביץ: הנוהל הזה הוא לא סגור.

אתי בנדלר: הוא לא סגור.

אתי בנדלר: זאת אומרת, הוא אפילו עדיין ברמה של נוהל לא מחייב.

ליאור אלוביץ: לא, הוא כן מחייב.

דוד טל: אם הוא לא סגור אז למה שהוא יחייב?

ליאור אלוביץ: כי אנחנו נותנים את ההיתרים.

ליאור אלוביץ: למעשה, כיום אין חוק שמחייב אותנו בכלל לתת היתרים.

רוני טלמור: הסמכות לפקח על הקרינה קיימת כבר כיום באותו סעיף בחוק.

רוני טלמור: מדובר שם על זה "שלא יותקן מתקן גישה אלחוטית ולא יופעל, אלא אם כן ניתן היתר בטיחות קרינה ממי שמונה בידי השר לאיכות הסביבה".

רוני טלמור: גם אם אין הסדר כולל - - -

אתי בנדלר: אבל זה חל רק לגבי אותם מתקנים, ואין ספק שלפי כוונת חברת הכנסת המציעה הכוונה היא למגוון הרבה יותר רחב של מתקנים.

רוני טלמור: גם הצעת החוק הממשלתית מתייחסת כמובן למגוון הרבה יותר רחב.

חיים מזר: קודם כל, אני רוצה לשבח את חברת הכנסת נוקד על היוזמה.

דוד טל: אני מצטרף אליך.

חיים מזר: היוזמה היא נכונה, וחשוב שהציבור ידע שיש אנטנות שנמצאות לידו, מי התקין, ומה יש בהן.

חיים מזר: ישנה הפרדה בין המשרד לאיכות הסביבה למשרד התקשורת.

חיים מזר: משרד התקשורת מטפל בנושא התקשורת, והמשרד לאיכות הסביבה קיבל על עצמו את כל נושא איכות הסביבה שכולל גם את סיכוני הקרינה.

חיים מזר: בנוסף, חברת הסלולר לא מקבלת היתר מבלי שיהיה רשום שם שהם חייבים לידע ולעשות את השילוב.

חיים מזר: כלומר, המשרד לאיכות הסביבה מחייב את המפעיל הסלולרי לשים את השילוט.

חיים מזר: זה קיים בפועל.

חיים מזר: לא נמצא פה נציג של משרד הפנים, אבל - -

לאה ורון: הם הוזמנו, אלה שהם טענו שהם לא רלוונטיים לדיון.

חיים מזר: - - אנחנו פעלנו רבות במשך שנים בנושא תמ"א 36א, ושם הכנסנו את הנושא שלא תהיה קרינה מסכנת.

חיים מזר: הוועדה המחוזית והוועדה הארצית מאשרות כל מתקן שקיים כיום.

חיים מזר: זה עומד בסטנדרטים.

חיים מזר: להערכתי, ישנה בעיה אבל היא פתורה בזכות ההיתרים ובזכות החקיקה שאנחנו נקדם תוך פחות משלושים ימים.

חיים מזר: היתה בעיה עם נושא החשמל, ולאחר שמשרד התשתיות אישר את זה, אנחנו נקדם את זה תוך ימים.

חיים מזר: היוזמה היא נכונה, ואולי אפשר לעבוד במקביל.

חיים מזר: אבל, משרד התקשורת טוען שהפתרון הוא דרך החקיקה של המשרד לאיכות הסביבה בנושא הקרינה הבלתי מייננת.

דוד טל: הטלפון שאני מחזיק ביד פולט קרינה, אחרת הוא לא היה קולט.

דוד טל: האם הקרינה פוחתת אם אני משתמש באוזניה?

שיאלה קנדל: ממחקרים שנעשו בעולם בתחום הזה, הדיבורית האישית אכן מפחיתה את הקרינה לראש של המדבר לרמה של עד כ- 95%-99% מהרמה המקורית.

שיאלה קנדל: נכון שלפני שנתיים-שלוש היה איזשהו מחקר שהעיד שזה לא מפחית אלא זה אפילו מגביר את הרמה לאוזן, אבל לאחר שזה נבדק בעולם במעבדות אחרות התברר שהיתה שם איזשהי טעות מדידה.

שיאלה קנדל: אנחנו מסתמכים על עבודות שנעשות בארגונים מומחים בנושא בטיחות קרינה.

דוד טל: יש כאלה האומרים שאם משתמשים בצינורית אוויר אז רמת הקרינה יורדת הרבה יותר.

דוד טל: האם זה נכון?

שיאלה קנדל: התפקיד העיקרי של הדיבורית הוא הרחקת המכשיר מגופו של המשתמש, לכן האוזניה עם האוויר שמדברת על גלים אקוסטיים ולא על משהו אחר, יכול להיות שהיא מפחיתה אפילו יותר.

שיאלה קנדל: אבל, האוזניה הספציפית הזאת עדיין לא נבדקה לא בארץ ולא בעולם בצורה מוסדרת.

שיאלה קנדל: על-פי מיטב הידע בנושא בטיחות קרינה לטלפון הסלולרי, הטלפונים הסלולריים צריכים לעמוד בקרינה בין-לאומית שהיא זהה בעולם.

שיאלה קנדל: בין ארצות-הברית לאירופה יש הבדל קטן במספרים.

שיאלה קנדל: אבל, כל המכשירים שמגיעים לארץ מאושרים על-ידי משרד התקשורת, משרד לאיכות הסביבה, והם בודקים את הקרינה הספציפיות.

שיאלה קנדל: לפני כשנתיים-שלוש היתה הצעת חוק של חבר הכנסת אופיר פינס-פז שבה נדרש שעל כל קופסה של טלפון סלולרי תהיה פתקית האומרת שהמכשיר פולט קרינה.

אתי בנדלר: זה כבר חוק.

שיאלה קנדל: כל אדם שקונה היום מכשיר חדש יכול לקבל עלון לגבי רמת ה-ASR.

אסף אייזן: גם לפני שהוא קונה מכשיר הוא יכול להיכנס לאתר האינטרנט של הפורום ולראות את רמת ה-ASR.

ליאור אלוביץ: גם באתר של המשרד לאיכות הסביבה.

דוד טל: אני יודע לפתוח את אתר האינטרנט, אבל מה עם מסעודה שלא יודעת איך לפתוח ומה זה ASR?

דוד טל: גם אני לא יודע מה זה.

שיאלה קנדל: יש הסבר מדויק בחוברת הספציפית הזאת מה זה ASR, איך היא נמדדת ולמה יש להשוות אותה.

שיאלה קנדל: יש בהצעת החוק טעויות מקצועיות שצריך לשים לב אליהן.

דוד טל: אנחנו נתייחס לזה כשנתחיל לקרוא את הצעת החוק.

דוד טל: האם יש עוד הערות כלליות?

אורית נוקד: אני רוצה לשאול את נציג המשרד לאיכות הסביבה שאלה.

אורית נוקד: חבר הכנסת דוד טל הזכיר את זה שמול המשרד שלו יש אנטנה.

אורית נוקד: האם אתה יכול עכשיו בשניות לאתר לנו את האנטנה הזאת דרך האינטרנט?

ליאור אלוביץ: כן.

דוד טל: האנטנה מותקנת ברחוב תרמ"ב מס' 6 בראשון לציון.

דוד טל: אנחנו נתחיל לקרוא את הצעת החוק.

דוד טל: נציגי משרד התקשורת, אנחנו כאמור נתקדם עם הצעת החוק הזאת, ואם אתם תעבדו מהר ותתקדמו איתנו אנחנו נשמח מאוד, ונוכל לשלב את הצעת החוק הזאת בהצעת החוק הממשלתית.

דוד טל: אם לא, אנחנו נתקדם עם הצעת החוק הזאת לקריאה ראשונה לפי רצונה של המציעה.

דוד טל: אני חושב שהיא תתפשר איתכם לגבי האכסניה.

שיאלה קנדל: אם מתקדמים עם הצעת החוק אז חשוב שהצעת החוק תהיה מדויקת מבחינה מקצועית.

אתי בנדלר: זו הכוונה.

עידית צ'רנוביץ: חבר הכנסת טל, קצת קשה להתחייב לגבי שלושים יום מאחר והצעת החוק גם תצטרך לעבור תיקוני נוסח לפני קריאה ראשונה.

עידית צ'רנוביץ: אני מוכנה להתחייב למגבלות זמן סביר.

עידית צ'רנוביץ: אבל, חשוב לי מאוד שלא תהיה היום הצבעה על הצעת החוק הזאת אם אפשר.

דוד טל: אני אראה איך אנחנו מתקדמים.

דוד טל: אם אנחנו נסיים אז אנחנו נצביע על זה.

דוד טל: אני מכיר את המציעה, היא לא תלך איתכם ראש בראש.

דוד טל: אם צריך, היא גם תאט את זה.

דוד טל: אבל מניסיוני ומתוך היכרותי את משרדי הממשלה, היא צריכה לרוץ עם זה כי אז אתם תרדפו אחריה.

דוד טל: אני מניח שאם אתם תעבדו תוך ארבעים וחמישה יום, לא תוך שלושים יום, אז זה גם כן יהיה בסדר.

אורית נוקד: אני לא אעלה את זה, אבל שזה יהיה מוכן.

דוד טל: אנחנו צריכים להעביר את זה בקריאה ראשונה, אם לאחר מכן הם יהיו מוכנים אז "תפאדל".

1028: אני מצטער שהגעתי באיחור, האם אפשר לקבל רקע במה מדובר בהצעת החוק?

אורית נוקד: הצעת החוק אומרת שתהיה חובה לשים שלט על מנת שאזרחים ידעו שיש שם קרינה.

אורית נוקד: מבחינתי, עדיף שהשלט הזה יהיה על הרצפה.

אתי בנדלר: עו"ד נועה גבע, רוצה להציע הצעה לוועדה.

נועה גבע: תיקוני נוסח צריכים כמובן להיעשות בשיתוף פעולה עם המציעה, אבל כרגע אנחנו לא יכולים לתת הגדרה קונקרטית להגדרה חלופית למתקן גישה אלחוטית כי לא קיים היום מונח שיכול להתאים, ויכלול את כל האנטנות שהיא רוצה שיהיו כלולים בהצעה.

דוד טל: אתם תקבעו מבחינה מקצועית על דעתה של היועצת המשפטית שלנו ובהסכמתה.

דוד טל: אנחנו מסמיכים את היועצת המשפטית שלנו למלא את החסר על-פי הדעה המקצועית שלכם או של גורמים אחרים כך שזה יענה על כוונתה של חברת הכנסת נוקד.

דוד טל: אנחנו מבינים בדיוק מהי הכוונה של חברת הכנסת נוקד.

אתי בנדלר: אנחנו מדברים על מתקני בזק בלבד, נכון?

עידית צ'רנוביץ: זה לא רק בזק.

אתי בנדלר: לא מדברים למשל על קרינה מקווי מתח של חברת החשמל.

דוד טל: יכול להיות שכן, מפני שזה עלה כאן.

אתי בנדלר: השאלה היא, עד כמה רוצים להרחיב ולמתוח את הצעת החוק הזאת?

שיאלה קנדל: אני חושבת שלא נכון לערבב שני סוגים של קרינה.

שיאלה קנדל: אני לא קוראת לזה קרינה, כי מקווי מתח אנחנו מדברים על שדות מגנטים ועל שדות חשמליים.

שיאלה קנדל: זה ממש לא אותו ספקטרום.

שיאלה קנדל: הצעת החוק כוללת את כל הספקטרום.

דוד טל: נניח ואני מוציא כרגע את קווי המתח, האם את יכולה לומר לנו מה תהיה ההגדרה הנכונה לכול המתקנים?

אתי בנדלר: מדברים על סוג המתקנים.

אתי בנדלר: אחר כך נמצא את ההגדרה המשפטית הראויה להם.

דוד טל: המטרה היא שיהיה סימון על המתקנים שפולטים קרינה.

שיאלה קנדל: סוג התשדורת שעליהם אתם מדברים זה קרינת RF, קרינת רדיו, וצריך להיכנס לתדרים.

חיים מזר: אנחנו חייבים לקשור את זה לפקודת הטלגרף, כי אני בטוח שחברת הכנסת נוקד לא מתכוונת לטלפון אלחוטי שיש לך בבית.

דוד טל: הסכמנו בהתחלה שזה לא רלוונטי.

חיים מזר: אבל, ההגדרה של קרינת RF כוללת גם את הפותח שערים שיש לך במפתחות.

חיים מזר: אנחנו צריכים לקשור את זה רק למתקני השידור שעליהם כלולה הפקודה.

חיים מזר: כלומר, כל מה שמחייב רשיון סלולר, שידורים לציבור, שלא מופיע כאן.

חיים מזר: יש לנו משדרים של 1 מגה ואט והם אינם כלולים כאן.

דוד טל: האם האנטנה של גלי צה"ל בצורן כלולה כאן?

חיים מזר: זה לא כלול.

חיים מזר: אנחנו לא רוצים לכלול דברים כמו פותח שערים.

שיאלה קנדל: אפשר לפתור את זה על-פי הספקים.

חיים מזר: הדרך הנכונה היא כל מה שכלול בפקודת הטלגרף שמחייב רשיון ייכנס, ואז זה כולל את כל המשדרים, וזה לא כולל את הקטנים.

חיים מזר: לפי דעתי זה ייתן את המסגרת ליועצת המשפטית לשבת איתנו ולהגדיר את זה היטב.

חיים מזר: גם במשרד התקשורת ישנם מומחים לנושא.

דוד טל: האם מה שאמרת כרגע כולל את האנטנות של רדיו?

חיים מזר: ודאי.

אסף אייזן: אני חושב שיש פה הרבה הגדרות מקצועיות ובעיות בנוסח, ואולי כדאי שישב צוות של מומחים ממשרד התקשורת ומהמשרד לאיכות הסביבה יחד עם המציעה ועם היועצת המשפטית לפני שמתקדמים עם הצעת החוק כדי שהיא תהיה יותר נכונה ופרקטית.

דוד טל: אני פונה לצוות המומחים במשרד התקשורת להתייחס למה שנאמר כאן מפני שזה ממלא לנו את החסר, ולהביא למנהלת הוועדה וליועצת המשפטית נוסח.

דוד טל: גם הגברת שיאלה קנדל יכולה לכתוב לנו מה נכון לכלול בהצעת החוק.

דוד טל: אני מבקש שזה יהיה אצלנו תוך שבוע ימים.

אתי בנדלר: הצעת החוק הזאת היא תיקון לחוק התקשורת (בזק ושידורים), ולאור מה שנאמר כאן זה יהיה תיקון לפקודת הטלגרף האלחוטי.

אתי בנדלר: התיקון ידבר על הוראות מיוחדות ביחס להתקנת מתקני שידור, או איך שנקרא להם לפי ההגדרות המצויות בפקודת הטלגרף האלחוטי.

אורית נוקד: זה לא חל רק לגבי התקנה.

אורית נוקד: אני רוצה שזה יחול לגבי כל מה שנמצא היום.

חיים מזר: הרשיון שלנו מתחדש, אנחנו נותנים רשיון לשנה, לשלוש שנים.

חיים מזר: פקודת הטלגרף מכסה גם את הנקודה הזאת.

אורית נוקד: בסדר.

אתי בנדלר: אני כבר ציינתי לי שתתווסף הוראה שלפיה התיקון המוצע יחול על כל מתקן חדש, וכתנאי לחידוש רשיון או היתר לגבי מתקן קיים.

נועה גבע: חידוש ההיתר זורק אותנו חזרה למשרד לאיכות הסביבה.

נועה גבע: הם נותנים את ההיתרים, זה לא משהו שיש אצלנו.

אורית נוקד: מי נותן את ההיתרים?

רוני טלמור: הממונה על הקרינה במשרד לאיכות הסביבה הוא זה שנותן היתרים.

אתי בנדלר: האם הוא נותן היתר למתקן לפי פקודת הטלגרף האלחוטי?

רוני טלמור: לכול מתקן שטעון היתר.

רוני טלמור: יש היום קושי בהסדרה, ובגללה אנחנו כותבים את הצעת החוק הממשלתית.

רוני טלמור: הממונה על הקרינה במשרד לאיכות הסביבה הוא הגורם שהיום דה-פקטו, עדיין לא לגמרי דה-יורה, נותן את האישורים לגבי קרינה.

רוני טלמור: הנושא הזה יותר מוסדר בתחום התקשורת, בגלל שהדבר נדרש מכוח סעיף 27ב לחוק התקשורת.

רוני טלמור: זה קיים גם בתמ"א 36א שעוסקת בהקמת מתקני השידור, ושם גם התנאי לכך שיינתן אישור להקמת האישור הוא זה שיש היתר מטעם הממונה על הקרינה.

רוני טלמור: המטרה של הצעת החוק הממשלתית היא ליצור הסדר אחיד, חוקי, שלם, שלמרבה הצער עדיין לא קיים לגבי כל ההיבטים של קרינה בלתי מייננת.

רוני טלמור: כבר היום הממונה על קרינה כאשר הוא נותן היתרים למתקני שידור ולמתקנים אחרים, הוא מתייחס לנושא יידוע הציבור.

רוני טלמור: המשרד לאיכות הסביבה הוא אחד המשרדים שנושא יידוע הציבור הוא הכי מודגש אצלו.

רוני טלמור: יש להם אתר אינטרנט נהדר, ויש להם את השיקולים שלהם לגבי אופן מתן המידע.

רוני טלמור: איזה מידע נותנים ואיך נותנים אותו.

פיני קבלו: השלטון המקומי מקדם בברכה את הצעת החוק.

פיני קבלו: צריך להרחיב את זה מעבר למתקני קרינה.

פיני קבלו: כמעט כל חברה שמקימה משהו מציבה מרכזיות בכבישים ובשבילים.

פיני קבלו: זה נעשה באישור, אבל בדרך כלל אין עליהן אזהרה מפני חשמל, מפני תקשורת.

פיני קבלו: זה קיים גם בשדות.

פיני קבלו: אולי ניתן להרחיב את הצעת החוק כך שהיא תדבר על כל מתקן שמקימה חברה כמו: מרכזייה, מתקן לשאיבת מים, או אנטנות.

אתי בנדלר: זה יחול רק על מתקני תקשורת, תחנות שידור לפי פקודת הטלגרף האלחוטי.

דוד טל: זה לא שייך ל"מקורות".

דוד טל: אנחנו מדברים על מתקני שידור.

דוד טל: הצעת החוק לא מדברת על החשמל.

דוד טל: מתח גבוה זה כבר קרינה מסוג אחר.

חיים מזר: אנחנו נותנים רשיונות לסלולרים לחמש עשרה שנה, ולכן יכולה להיות כאן איזה בעיה.

אורית נוקד: תודה על הגילוי הנאות.

חיים מזר: יש כאן בעיה מהותית כי אנחנו מכניסים לחוק התקשורת נושא של סיכוני קרינה.

חיים מזר: האחריות שלנו היא על מניעת הפרעות.

חיים מזר: האחריות של המשרד לאיכות הסביבה היא על נושא סיכוני קרינה.

אתי בנדלר: סוכם שזה לא יהיה בחוק התקשורת, אלא בפקודת הטלגרף האלחוטי.

נועה גבע: אנחנו רק דואגים לשיקולים של הפרעות של ספקטרום אלקטרומגנטי, של הפרעות בתדרים.

נועה גבע: זאת אומרת, לסדר את התדרים בין האנטנות כך שהם לא יפריעו זה לזה.

נועה גבע: ברגע שאתה מסדיר את זה פעם ראשונה זה לשנים.

נועה גבע: זה לא לשנה-שנתיים כמו בקרינה שצריך לפקח כל הזמן שעומדים ברמת קרינה.

נועה גבע: רמת הפיקוח היא שונה.

נועה גבע: היא דואגת לשיקולים של ספקטרום התדרים.

נועה גבע: אתם רוצים שהשילוט יתחדש מידי מתן היתר.

נועה גבע: ההיתר הרלוונטי הוא היתר קרינה.

נועה גבע: יש היום היתר קרינה לכול אתר.

אורית נוקד: מה הבעיה שיהיה סעיף בפקודת הטלגרף שאומר שאת ההיתר עצמו ייתן הממונה על הקרינה?

דוד טל: כל כמה זמן מתחדש היתר כזה?

חיים מזר: אישורי סוג אנחנו נותנים לחמש שנים.

חיים מזר: רשיונות ניתנים לפעמים לחמש עשרה שנה, לפעמים שלוש.

אורית נוקד: ברגע שהחוק קיים אז אין מצב שיש אנטנה גדולה, לא טלפונים סלולריים, שבאזור שלה אין שלט, זה הכול.

אורית נוקד: זה כל כך פשוט ואתם מנסים לעשות את זה מורכב.

נועה גבע: למה לא ליצור חוק עצמאי לעניין הזה, ולא במטריאה שהיא תקשורת שהיא באמת בעייתית?

נועה גבע: לנו יש בעיה.

דוד טל: אני מוכן לאמץ את מה שגברתי אומרת - -

אורית נוקד: גם אני מוכנה.

דוד טל: - - אבל, האם אז תתמכו בזה?

דוד טל: תדונו בזה ותגידו לי מה החלטת

דוד טל: ם/

אסף אייזן: מבחינתנו אין בעיה שהנושא הזה יהיה מחובר והוא הרבה יותר רלוונטי לנושא של חוק הקרינה הבלתי מייננת שאמור להיות מקודם, כי הוא מתייחס לנושא של השדות האלקטרומגנטים.

אסף אייזן: אם רוצים לחבר אותו להיתרי ההפעלה שהם מתחדשים כל שלוש-חמש שנים אז זה רלוונטי שם, ולא כל כך לחוק התקשורת או לפקודת הטלגרף.

דוד טל: לא משנה לי ולמציעה היכן תהיה האכסניה.

דוד טל: אם אתם רוצים חוק פרטי ואכסניה חדשה אז נפתח בית מלון חדש לצורך העניין הזה.

דוד טל: אין שום בעיה עם זה.

דוד טל: אני קיבלתי את מה שאתם אמרתם שזה לא יהיה בחוק הבזק או שזה יהיה בחוק הטלגרף.

דוד טל: אני בקי מזה פחות מכם.

דוד טל: נציג המשרד לאיכות הסביבה, אנחנו יודעים שמשרדי הממשלה מתנגדים לחוק.

דוד טל: אנחנו לא אמורים לקבל את כל הבקשות של משרדי הממשלה, ההיפך הוא הנכון.

דוד טל: אנחנו אמורים לפקח על משרדי הממשלה.

דוד טל: פעמים רבות אנחנו חושבים שהם עושים עבודה לא טובה ואנחנו צריכים לפקח ולכוון אותם לדרך הטובה.

אורית נוקד: נציג המשרד לאיכות הסביבה, האם מצאת את האנטנה שקודם שאלנו עליה?

דוד טל: עדיין לא מצאנו.

אורית נוקד: אולי מסעודה תמצא.

ליאור אלוביץ: האכסניה שאנחנו רואים לנכון היא במסגרת נוהל.

ליאור אלוביץ: אנחנו יכולים להביא את הנוהל לפה תוך שבוע לצפייה.

דוד טל: אנחנו נחליט בסוף האם האכסניה תהיה כהצעתה של עו"ד גבע.

דוד טל: אנחנו נבדוק היכן טוב ונכון יותר שהחוק הזה יהיה.

דוד טל: אנחנו יכולים לפתוח אכסניה חדשה אם אין שום חוק עכשיו שמתאים לנושא הזה.

שיאלה קנדל: את בעיית האכסניה ניתן לפתור אם נוריד מסעיף (ה) את המילים: "עוצמת קרינה מייננת וקרינה בלתי מייננת", משום שזה משפט בעייתי.

שיאלה קנדל: ממקורות רדיו אין קרינה מייננת ולכן צריך למחוק את זה מראש.

שיאלה קנדל: בחוק הקרינה של המשרד לאיכות הסביבה יש הגדרה לקרינה מייננת.

אתי בנדלר: בהצעת החוק המתגבשת.

דוד טל: האם קיימת הגדרה כזאת בחוק שקיים?

אתי בנדלר: בחוק הגנת הצרכן יש הגדרה ואני מניחה שהיא נכונה גם לענייננו: קרינה בלתי מייננת או קרינה, פליטת גלים אלקטרומגנטים שהאנרגיה שלהם נמוכה מכדי לגרום להיווצרות יונים.

שיאלה קנדל: זו ההגדרה הפיזיקלית המדויקת לקרינה בלתי מייננת.

שיאלה קנדל: אפשר לתת ספקטרום של תדרים.

דוד טל: אני מקדם בברכה את מנכ"ל משרד התקשורת, מר אורי אולניק.

אתי בנדלר: מה עניין ספקטרום התדרים לכאן?

שיאלה קנדל: אם מה שמעניין אותך זה ללכת על מתקני שידור שפולטים קרינת רדיו אז ספקטרום מאוד מעניין אותך.

אתי בנדלר: איך אני מגדירה את הספקטרום?

חיים מזר: את מוחקת את המילים: " קרינה מייננת", ואז כולנו נסכים, כולל חברת הכנסת נוקד.

שיאלה קנדל: ניתן לפתור את האכסניה לתיקון לחוק בזה שמוחקים את כל נושא הקרינה מההצעה הזאת, ואז זה יכול ליפול בפקודת הטלגרף.

שיאלה קנדל: ברגע שלא נדבר על עוצמות קרינה זה כבר לא משנה.

דוד טל: האם משרד התקשורת מסכים?

דוד טל: האם זה יכול ליפול בפקודת הטלגרף ואז לא צריך להגדיר את כל ההגדרות מחדש?

נועה גבע: לא, אין לי שם את ההגדרה בכלל.

נועה גבע: הוא לא עוסק בקרינה.

נועה גבע: זאת הבעיה שלנו.

דוד טל: אני מוכרח לומר שאני יוצא מכאן מאוד מאוד מבולבל.

שיאלה קנדל: הבעייתיות בחוק הזה היא ברגע שאתה כותב עוצמת קרינה בלתי מייננת.

שיאלה קנדל: עוצמת הקרינה היא פונקציה של מרחק ופונקציה של ההספק של אותו מוקד שידור.

שיאלה קנדל: לכן, אי אפשר לכתוב במדבקה שעוצמת הקרינה מתקן א' היא כך וכך.

דוד טל: כמומחית בתחום, מה את חושבת שצריך לכתוב כדי שאזרח מן השורה יבין את זה בצורה הכי טובה?

שיאלה קנדל: צריך לכתוב את פרטי המתקין עם טלפון להתקשרות זה מספיק כך שאדם יוכל להתקשר במידה והוא ירצה לדעת את עוצמת הקרינה.

שיאלה קנדל: הצעת החוק של חבר הכנסת אופיר פינס לא כתבה מספרים בכוונה.

שיאלה קנדל: היא לא כתבה שטלפון זה פולט כך וכך, וטלפון אחר פולט כך וכך.

שיאלה קנדל: משום שזה לא מדד נכון לרמת הקרינה.

שיאלה קנדל: זה מאוד משתנה עם הזמן.

שיאלה קנדל: אם תכתוב שעוצמת הקרינה ממתקן X היא Y זה יהיה ממש לא מדויק, זה יטעה את האזרחים.

שיאלה קנדל: יתרה מזאת, זה יכול לגרום אפילו לאיזשהי פאניקה מסוימת כי הם לא ידעו למה להשוות.

דוד טל: חברת הכנסת נוקד, אני מוכרח לומר לך שאולי אין מקום להצעת החוק הזאת אם אני מקבל את מה שנאמר פה.

דוד טל: כולם אומרים שאין אף לא אנטנה אחת שפולטת קרינה מעבר למותר על-פי התקינה הבין-לאומית והתקינה הארצית, ושהנושא הזה מסודר.

דוד טל: נותר לנו רק לכתוב שם שהאנטנה היא שייכת למשל לחברת "סלקום" ומספר הטלפון שלה הוא כך וכך, כדי שניתן יהיה להתקשר.

אורית נוקד: אבל, מי יודע כמה זה מסוכן וכמה לא.

אורית נוקד: יש מחקרים לכאן ולכאן.

דוד טל: אני רוצה לפתור את הבעיה, אלא שאין לי פתרון כרגע.

דוד טל: גם אם אני אטלפן "לסלקום" ואשאל מהי רמת הקרינה, אז אני לא אדע לומר אם זה מסוכן לי כן או לא.

אורית נוקד: כשיהיה לך הנתון כן תוכל לבדוק, אתה תקרא ספרות מקצועית.

אורית נוקד: נראה לי שמנסים להערים פה קשיים.

דוד טל: יכול להיות, אני לא רוצה לחשוב כך.

דוד טל: אני זוכר שדווקא היה לנו שיתוף פעולה מנציגי נחל שורק.

דוד טל: אני חושב שהכוונה של חברת הכנסת נוקד היא ברורה.

דוד טל: אני מבקש מאנשי מקצוע לתת פתרון שההצעה הזאת תהיה ישימה, ושהאזרח יוכל לקרוא ולהבין האם האנטנה שנמצאת ליד חלונו מסוכנת כן או לא.

אורי אולניק: אני רוצה להציע הצעה פרקטית.

אורי אולניק: אני מרגיש שיש פה פערים טכנולוגיים שרצוי להסדיר אותם מבחינת המידע, לפני שההצעה הזאת תלך קדימה.

אורי אולניק: אני מציע שניקח כמה שבועות שבמהלכם ישבו נציגים ממשרד התקשורת, ומהמשרד לאיכות הסביבה, וגורמים רלוונטיים אחרים, ואולי הם יבואו עם הצעה שחברת הכנסת נוקד תסכים לה.

דוד טל: אני מקבל את ההצעה, אלא ש"כמה שבועות" הם הרבה זמן.

אורית נוקד: עבר הרבה זמן עד שההצעה הזאת הגיעה לדיון לכאן.

אורי אולניק: אם כך, שלושה שבועות.

דוד טל: אתם תעשו מאמץ לעשות את זה בשבועיים.

דוד טל: לדעתי, גם פרק זמן של שבוע יכול להספיק, אבל לא רציתי להגזים.

דוד טל: מכל מקום, מהיום בעוד שבועיים.

אורית נוקד: יש אזרחים שלא יודעים שיש אנטנות אצלם בבתים.

אורית נוקד: המטרה היא שהם ידעו.

פיני קבלו: לפעמים זה יוצר פאניקה.

פיני קבלו: צריך לראות מה כדאי לכתוב להם.

דוד טל: אשר על כן, אנחנו נטיל על אנשי משרד התקשורת, ועל הגורמים המקצועיים, על נציגי נחל שורק - - -

אסף אייזן: הצעתו של חבר הכנסת אופיר פינס פז נדונה כאן בוועדת הכלכלה.

אסף אייזן: היא התחילה במקום אחד, ובסופו של דבר הגענו לנוסח מוסכם והיה שיתוף פעולה.

אסף אייזן: הנוסח לא יצר פאניקה בציבור וזה עבר כחוק.

דוד טל: אני מקבל את ההצעה של המנכ"ל, אני רק אמרתי שאנחנו נעשה את זה בשבועיים.

דוד טל: אני בטוח שאתם תעשו את זה בצורה הכי טובה.

דוד טל: אני רק מבקש שתהיו בקשר עם המציעה.

אתי בנדלר: הם יביאו לוועדה נוסח חדש ואני אעבור עליו.

דוד טל: אתם תסכמו איזשהו נוסח שיכלול את הכוונה, ואת כל מה שדיברנו.

אורית נוקד: אני הייתי רוצה שנקבע היום מועד לדיון, אם אפשר.

דוד טל: את זה תסכמי עם מנהלת הוועדה.

ליאור אלוביץ: והמשרד יתחייב לאמץ את זה כנוהל, בסדר?

דוד טל: לא, למה אתם פוחדים מחוקים?

ליאור אלוביץ: אין צורך.

ליאור אלוביץ: למה לרשום בתוך חוק איך זה ישולט?

דוד טל: אם נמצא שיש הרבה מאוד פרטים אולי נסמיך את השר להתקין גם תקנות.

אורית נוקד: האם אתם מוכנים שהעיקרון שיש חובת שילוט ייקבע בחוק ואחר כך הפרטים?

קריאות: כן.

אתי בנדלר: אין מנוס, חייבים לקבל הצעת - - -.

אתי בנדלר: מעבר לחוק, צריך לקבוע על איזה מתקנים, ומה יהיה כתוב.

דוד טל: אין ספק שכאשר כל הגורמים ישבו יחד הם יעלו את כל הנקודות הרלוונטיות כדי שלא נצטרך להתווכח כאן.

דוד טל: אני מקווה שמנכ"ל משרד התקשורת ישב איתנו פה עוד שבועיים ויעזור לנו לפתור את הסוגיה הזאת כדי לקדם את הצעת החוק.

אתי בנדלר: אני מבקשת להעביר אליי את הנוסח תוך שבועיים.

דוד טל: משרד התקשורת יזמין את נציגי המשרד לאיכות הסביבה, את נציגי נחל שורק, ואת כל הגורמים האחרים.

דוד טל: עידית צ'רנוביץ, מי ירכז את זה אצלכם?

עידית צ'רנוביץ: אני אקח את זה על עצמי.

אורית נוקד: חבר הכנסת טל, האם נמצאה אותה אנטנה?

דוד טל: עדיין לא.

דוד טל: תיכף אני אתן להם מטלה נוספת ונראה כמה אנטנות הם ימצאו וכמה הם לא ימצאו.

דוד טל: הישיבה נעולה.