ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 30, 2003-06-10 11:20

אברהם הירשזון: אני מבקש לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: הסעיף הראשון על סדר היום הוא תקנות המו"פ בתעשייה.

אברהם הירשזון: אתמול קיימנו דיון והיום אמורות להיות רק הצבעות.

אברהם הירשזון: מאחר והבטחתי לאנשי שינוי, שאתמול היו צריכים לצאת לישיבה דחופה, לא לעשות הצבעות, ואכן אנו מקיימים את הבטחותינו, אני מבקש להצביע כעת ולאשר את תקנות מו"פ.

אברהם הירשזון: בדבר תוספת לשיעורי מענק באזורי עדיפות), התשס"ג-2003

אברהם הירשזון: נגד – אין

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: התקנות מאושרות.

אברהם הירשזון: החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (שרים ושאיריהם) (תיקון), התשס"ג-2003 לשכה לראש הממשלה לשעבר חבר הכנסת שמעון פרס – הצבעות בלבד

אברהם הירשזון: גם הנושא השני הוא רק להצבעה.

אברהם הירשזון: רציתי להעביר את זה לשעה 12:00 על-פי בקשתו של חבר הכנסת הרצוג אבל אין לי בעיה לדון בו עכשיו כי חבר הכנסת הרצוג הגיע.

אברהם הירשזון: על סדר היום תקציב הלשכה של חבר הכנסת שמעון פרס.

אברהם הירשזון: הנוסח נמצא לפניכם ואני מבקש שתעיינו בו.

אברהם הירשזון: אבקש שהיועצת המשפטית תקרא ותסביר את המהלך, ואחר-כך אני אוסיף כמה פרטים.

נסים דהן: אני מבקש שתגידי כמה זה במספרים ולא רק באופן כללי.

הלית מגידו: אקרא לפרוטוקול את הנוסח שמונח לפניכם ולאחר מכן אסביר את הנקודות שמופיעות בו.

הלית מגידו: "החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (שרים ושאיריהם) (תיקון), התשס"ג-2003 בתוקף הסמכות לפי סעיף 36 לחוק-יסוד: הממשלה וסעיף 1 לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, התשכ"ט-1969, מחליטה ועדת הכספים של הכנסת לאמור: סעיף 1 – תיקון סעיף 23ב בהחלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (שרים ושאיריהם), התשמ"א-1981 (להלן – ההחלטה העיקרית), בסעיף 23ב(ד), בפסקה (1), בסופה יבוא "למעט אם נבחר לכנסת למשך תקופת כהונתו כחבר הכנסת".

הלית מגידו: סעיף 2 – הוספת סעיף 23ג אחרי סעיף 23ב להחלטה העיקרית יבוא: "23ג.

הלית מגידו: ראש הממשלה לשעבר המכהן כחבר הכנסת על ראש הממשלה לשעבר המכהן כחבר הכנסת יחולו בתקופת כהונתו כחבר הכנסת הוראות החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים), התשס"א-2001 (להלן – החלטת השכר), בשינויים אלה:

הלית מגידו: (2) במקום התקציב השנתי לפי סעיף 27 להחלטת השכר, הוא יהיה זכאי לתקציב שנתי לפי סעיף 29 להחלטה האמורה.

הלית מגידו: " סעיף 3 - תחילה

הלית מגידו: (ב) תחילתו של סעיף 23ג(2), כנוסחו בסעיף 2 להחלטה זו, ביום ז' בטבת התשס"ד (1 בינואר 2004).

הלית מגידו: " כמה נקודות שאני רוצה להסב את תשומת לבכם אליהן.

הלית מגידו: בגלל סעיף 23ב(ד)(1) נוצרה בעיה שראשי ממשלה לשעבר שנתמנו למשרות ציבוריות שונות, בין היתר לנשיא המדינה וכמובן גם לחבר כנסת, לא זכאים לשירותי משרד, דהיינו ללשכה כפי שמגיעה לראש ממשלה לשעבר.

הלית מגידו: חבר הכנסת שמעון פרס כן זכאי ללשכה פרלמנטרית שניתנת לו על-ידי הכנסת.

הלית מגידו: חבר הכנסת פרס פנה אלינו בבקשה לאפשר לו להמשיך ולשמור על הלשכה שלו כראש ממשלה לשעבר, כלומר לקבל את אותם שירותי משרד, או מה שנקרא בעבר "שירותי מזכירות", ולוותר על הזכות שלו ללשכה פרלמנטרית.

הלית מגידו: זה מה שמופיע לפניכם ברישה של סעיף 23ג(1).

הלית מגידו: כלומר שבתקופת כהונתו כחבר הכנסת – כמובן שכאשר הוא יסיים את הכהונה הוא ישוב להיות ראש ממשלה לשעבר לכל דבר ועניין – הוא לא יהיה זכאי יותר ללשכה פרלמנטרית אלא הוא ימשיך להיות זכאי לאותם שירותי משרד שהזכרתי.

הלית מגידו: זה הדבר הראשון.

הלית מגידו: הנושא השני שעלה כאן הוא הנושא של הרכב.

הלית מגידו: היום הוא זכאי לשירותי הסעה כראש ממשלה לשעבר, דהיינו לרכב ולנהג צמוד.

הלית מגידו: אנחנו מחילים עליו כאן את החלטת שכר חברי הכנסת, מה שבאופן אוטומטי מחיל עליו גם את נושא שירותי הרכב לפי פרק ג'.

הלית מגידו: נוצר מצב, לא ראוי כמובן, שהוא יהיה זכאי גם לרכב ונהג צמוד כראש ממשלה לשעבר וגם להוצאות רכב מטעם הכנסת.

הלית מגידו: כאן אנחנו באים ואומרים שאם הוא ראש ממשלה לשעבר שמכהן כחבר כנסת הוא יהיה זכאי אך ורק לשירותי ההסעה כראש ממשלה לשעבר ולא יהיה זכאי בנוסף לכך גם לשירותי הרכב מטעם הכנסת.

הלית מגידו: זה מה שניצב בפניכם בעניין סעיף 23ג.

רוחמה אברהם-בלילא: לשכה פרלמנטרית זה רק לשכה חיצונית, מחוץ לכנסת?

הלית מגידו: כן, בהחלט, בוודאות.

הלית מגידו: מדובר רק על הלשכה הפרלמנטרית שמחוץ לכנסת.

הלית מגידו: הוא עדיין ימשיך להיות זכאי לחדר בתוך המשכן.

הלית מגידו: לעניין המספרים: בסעיף 2(2) כתבנו "במקום התקציב השנתי לפי סעיף 27 להחלטת השכר, הוא יהיה זכאי לתקציב שנתי לפי סעיף 29 להחלטה האמורה".

הלית מגידו: במספרים זה אומר שהוא יקבל תקציב שנתי כמו שמקבל היום שר, שזה מחצית ממה שמקבל חבר כנסת, דהיינו 32,000 שקלים וקצת במקום 64,000 שקלים וקצת.

נסים דהן: הבנו.

נסים דהן: בסדר גמור.

הלית מגידו: הוספנו סעיף תחילה.

הלית מגידו: ככלל רצינו להחיל את ההוראות האלה כבר מתחילת כהונתה של הכנסת השש-עשרה מכיוון שכך זה חל על חבר הכנסת פרס, וכמובן על ראשי ממשלה לשעבר אחרים אם יכהנו כחברי כנסת.

הלית מגידו: אבל מבירור שערכנו התברר שחבר הכנסת פרס כבר התחיל להשתמש בתקציב שעומד לרשותו.

הלית מגידו: משכך, אנחנו לא רוצים לומר לו שהתקציב העומד לרשותו הוא רק חצי התקציב שסבר שיש לו כאשר הוא השתמש כבר ביותר מזה.

הלית מגידו: לכן אנחנו מציעים שתחילת הסעיף המתייחס לעניין התקציב תהיה ב-1 בינואר 2004, בתחילת שנת התקציב הבאה.

אברהם הירשזון: אני מבקש לומר הערה אחת לפני שאתן את רשות הדיבור.

אברהם הירשזון: בעקבות שיחה ביני ובין חבר הכנסת הרצוג בנושאים האלה, חבר הכנסת שמעון פרס יודיע במכתב לוועדה שאם הוא אכן יהיה יושב-ראש האופוזיציה, וכיושב-ראש האופוזיציה יש לו תנאים השונים מתנאיו של חבר כנסת, הוא מראש מוותר עליהם, לא רוצה אותם, נשאר בתנאים המקובלים האלה.

אברהם הירשזון: הוא הודיע את זה בעל-פה, הוא יודיע על כך גם בכתב, וזה יבוא אחר-כך לוועדת הכנסת שתדון בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני מודיע כבר כעת שהוא לא רוצה שום תוספת בנושא הזה.

נסים דהן: אני מסתייג מהסעיף האחרון, שזה יכנס לתוקף ב-1.1.2004.

נסים דהן: אני חושב שלמרות שחבר הכנסת פרס כבר הוציא חלק מהתקציב – אני לא יודע מה החלק שהוא הוציא, אם זה חלק משמעותי או לא משמעתי – יש מקום להחיל את זה מהתחלת הכנסת השש-עשרה.

נסים דהן: אם הוא הוציא, הוא יכול להחזיר, לא יקרה שום דבר.

נסים דהן: יש לו תקציב לשכה גדול.

נסים דהן: אני חושב שהוא ירצה להקפיד על קוצו של יו"ד יותר מאשר שאנחנו נקפיד על קוצו של יו"ד בשבילו.

נסים דהן: מן הראוי שנעשה את זה מהתחלת הכנסת השש-עשרה.

הלית מגידו: אנחנו ביררנו עם החשבות.

הלית מגידו: אני לא רוצה לנקוב במספר הספציפי אבל הוא הוציא יותר מכפי שנקבע לו כאן.

אברהם הירשזון: שמענו את דעתו של חבר הכנסת דהן ואנחנו בהחלט נעמיד את זה להצבעה, כפי שנהוג.

סמדר אלחנני: קיבלתי את זה רק עכשיו.

סמדר אלחנני: אני מבקשת להעיר הערה עקרונית מאוד.

סמדר אלחנני: סמכות ועדת הכספים היא כמובן לגבי שרים וראשי ממשלה לשעבר, הן בתפקיד והן בגמלאות.

סמדר אלחנני: לכן תיקון הסעיף הראשון מקובל עלי.

סמדר אלחנני: ועדת הכספים בסמכות מלאה מבטלת במקרה הספציפי שלפנינו את ההגבלה שקבעה ועדת אלוני.

סמדר אלחנני: בדרך כלל אני לא מביעה כאן דעות אבל בכל אופן אביע דיעה – ויפה עשתה.

סמדר אלחנני: סעיף 2 מתייחס לחבר כנסת, עם מגבלות, עם תקציבים, עם סכומים, עם בדיקה אצל חשב הכנסת.

סמדר אלחנני: הייתי מציעה לבטל את סעיף 2 ולא להעביר אותו, לתת לוועדת הכנסת להחליט מה היא רוצה לחייב או לא לחייב חבר כנסת שבמקרה הוא גם ראש ממשלה לשעבר.

סמדר אלחנני: ועדת הכנסת החליטה תמיד החלטות מסוימות על כל מיני תפקידים.

סמדר אלחנני: היא החליטה למשל על מעמד חבר כנסת שהיה פעם חבר האסיפה המכוננת של מדינת ישראל.

סמדר אלחנני: יש תמיד משוב בין ועדת הכנסת לבין ועדת הכספים ואני מכירה את זה.

סמדר אלחנני: כעת חבר הכנסת פרס הוא קודם כול חבר כנסת והוא גם ראש ממשלה לשעבר.

סמדר אלחנני: נניח לוועדת הכנסת להתעסק בפרטים הללו.

סמדר אלחנני: אני חושבת שוועדת הכספים אינה יכולה להיכנס אל חדריה של ועדת הכנסת לגבי תקציבים, ופרטנות של כמה לקחו וכמה יחזירו.

סמדר אלחנני: יושבים שם אנשים מומחים, וכשהם צריכים הם אפילו מבקשים ממני לעשות חישוב.

סמדר אלחנני: הייתי מוותרת על זה.

סמדר אלחנני: יש כאן גם בעיה תקציבית של הכנסת.

סמדר אלחנני: הכנסת עכשיו חוסכת סכום כסף מסוים, אולי היא תצטרך להעביר אותו, אולי היא לא תצטרך להעביר, אולי יהיה צורך להתחשבן.

סמדר אלחנני: אני מציעה שתשאירו לוועדת הכנסת לעסוק בתנאיהם של חברי הכנסת.

אהוד רצאבי: רציתי לבקש שיבהירו לי את הנוסח לגבי נושא הרכב.

אהוד רצאבי: האם חבר הכנסת פרס לא יהיה זכאי לרכב של הכנסת, וכן ישאר לו הרכב כראש ממשלה לשעבר?

אהוד רצאבי: מה קורה עם אדם שהוא היום חבר כנסת ובעבר היה יושב-ראש הכנסת?

אהוד רצאבי: האם יושב-ראש הכנסת זכאי לרכב גם אחרי שהוא מסיים את כהונתו?

סמדר אלחנני: כמו ראש ממשלה לשעבר.

אהוד רצאבי: זאת אומרת שגם ליושב-ראש הכנסת לשעבר מגיע כלי רכב הן כיושב-ראש כנסת לשעבר והן כחבר כנסת בהווה.

סמדר אלחנני: זה בעיה של ועדת הכנסת.

סמדר אלחנני: תלכו לכומר, לא פה.

אהוד רצאבי: אם כבר מתקנים עיוות מסוים אולי כבר נתקן באופן כללי.

אהוד רצאבי: יש מקרה, כמו שאמרתי, של אדם שהוא יושב-ראש כנסת לשעבר שזכאי לרכב ואז כחבר כנסת הוא שוב זכאי לרכב, אז אולי כבר מגיעים לו שני רכבים, ואם הוא יושב-ראש הסוכנות היהודית לשעבר אז מגיע לו כבר רכב שלישי.

אברהם הירשזון: חשבתי שאתה מדבר לגופו של עניין ולא לגופם של אנשים.

אהוד רצאבי: אני נותן את זה רק כדוגמה.

אהוד רצאבי: חס ושלום, אינני מדבר על אדם ספציפי.

אברהם הירשזון: אתמול התחלנו בוויכוח ואמרתי שלדעתי ועדת הכספים צריכה לקיים דיון יסודי בעניין הזה, זה בהחלט מקובל עלי.

אברהם הירשזון: אם אתם רוצים לכרוך עכשיו את הנושא הספציפי הזה בכל נושא אחר אני בהחלט מוכן לא לאשר היום שום דבר, לא לאשר לחבר הכנסת פרס שום דבר ולפתוח ויכוח שיכול להיות שיארך שניים-שלושה שבועות.

אהוד רצאבי: לא זאת כוונתי.

אהוד רצאבי: אני רק רוצה שזה יעלה לסדר היום של הוועדה.

אברהם הירשזון: הבטחתי להעלות את זה על סדר היום.

אברהם הירשזון: אני חושב שגם חברי הכנסת אורון, שוחט, הרצוג ואברהם ביקשו את זה אתמול.

רוחמה אברהם-בלילא: גם בעקבות הנושא שעלה אתמול, שהשר פורז רוצה להחליט בעצמו באיזה סוג רכב הוא ייסע, וגם בעקבות מה שאמרה עכשיו גברת סמדר אלחנני, השאלה היא האם לא לאפשר לו בהצעת ההחלטה לבחור בין שתי אלטרנטיבות כרצונו, גם בנושא כלי הרכב וגם בנושא הלשכה הפרלמנטרית.

רוחמה אברהם-בלילא: אם הוא בוחר אחת הוא פוסל ממילא את השנייה.

רוחמה אברהם-בלילא: ההצעה הזאת היא לא הצעת החלטה של ועדת הכספים לעניינו של חבר הכנסת פרס אלא בכלל.

רוחמה אברהם-בלילא: היא באה בשל בקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שתהיינה לו שתי אפשרויות.

אברהם הירשזון: למה לי להשאיר לו את שתי האפשרויות?

אברהם הירשזון: אני רוצה לחסוך כסף לכנסת.

אברהם הירשזון: למה אני צריך לחסוך ללשכה שלו?

אברהם הירשזון: שיבזבז את זה משם.

אברהם הירשזון: אני חוסך לכנסת, לא ללשכה שלו.

יצחק הרצוג: בדיוק כך, זה גם תפקידנו.

חיים אורון: אני חוזר פעם נוספת על ההצעה שלי.

חיים אורון: נחמד לי מאוד לשבת פה.

חיים אורון: איך שלא יהיה, זה תמיד יהיה לגופם של אנשים.

חיים אורון: מדובר פה בפרטים, וכל פרט הוא שונה.

חיים אורון: אפשר לקרוא לזה דיון על ראשי ממשלה לשעבר אבל איך אומרים, זה לא חל על זה ולא חל על ההוא.

אברהם הירשזון: אלא אם כן הדיון יהיה על דברים עתידיים ובסיום הדיון נגיד שזה חל רטרואקטיבית.

חיים אורון: אני מציע שתהיה ועדת שלושה שתדון בכול.

חיים אורון: היא תהיה שקופה במובן הזה שהיא תניח את הצעותיה פה, ולא נדון לא על שלושה בורגים ולא על ארבעה המבורגרים וכולי.

חיים אורון: על-פי אותו קו מחשבה, אני רוצה לחסוך מכתב, למקרה שהוא יבחר להיות יושב-ראש הקואליציה.

חיים אורון: אני לא יודע אם הוא יבחר.

אברהם הירשזון: סליחה, חבר הכנסת אורון, אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

אברהם הירשזון: אני לא תבעתי את זה, לא העמדתי את זה כתנאי.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת פרס ביוזמתו אמר את הדברים הללו.

חיים אורון: אני מציע שחבר הכנסת הרצוג יציע לו, לכשהוא יבחר יישבו שני אנשים ויגידו: תעשה כך ולא תעשה אחרת.

חיים אורון: הרי העיקרון נקבע פה, שאין כפל.

חיים אורון: אז אין כפל לגבי שתי לשכות ואין כפל לגבי שני תפקידים.

חיים אורון: אותו היגיון יעמוד ולא יצטרכו לכתוב מכתבים מה יהיה בעתיד.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אורון, המלצת את מה שהמלצת לחבר הכנסת יצחק הרצוג, ויחליט חבר-הכנסת פרס את אשר יחליט.

אברהם הירשזון: אני לא העמדתי את זה כתנאי אלא הודעתי הודעה, בעקבות שיחות שהיו לנו, וזה סביר שאנחנו מנהלים שיחות בעניין הזה.

אברהם הירשזון: אני חושב שיפה מאוד מצדו של חבר הכנסת פרס שהודיע מראש את הדבר הזה.

אברהם הירשזון: אני ראיתי חובה להודיע את זה לוועדה.

אברהם הירשזון: כל השאר הוא באמת עניין וולונטרי.

משה גפני: הנושא שהעלה חבר הכנסת רצאבי, על יושב-ראש כנסת לשעבר שהוא חבר כנסת, הוא לא נושא שעומד לדיון בוועדת הכספים.

משה גפני: הוא נושא שעומד לדיון בוועדת הכנסת.

משה גפני: בוועדת הכספים דנים בראש ממשלה ובשרים.

משה גפני: לכן אני מציע, אם אכן הולכים להצעה הזאת, שתוקם ועדה שתדון על מכלול הנושאים האלה, כאשר יש הקבלה בין חבר כנסת לבין ראש ממשלה לשעבר או יושב-ראש כנסת לשעבר.

משה גפני: צריך לעשות את זה בוועדת-משנה משותפת עם ועדת הכנסת.

אברהם הירשזון: אני לא בטוח.

אברהם הירשזון: אני מוכן לשקול את זה.

אברהם הירשזון: אני מעדיף שנקים צוות מצומצם של שלושה אנשים שיידון על הדברים שאנחנו צריכים להחליט בהם ולא נסתבך.

אברהם הירשזון: יש ועדת כנסת, שתחליט.

אברהם הירשזון: מה, אני צריך להסתבך גם בדברים אחרים?

אברהם הירשזון: מספיק לי עם זה.

משה גפני: אבל אז התשובה שלך לחבר הכנסת רצאבי היא לא רלוונטית.

אברהם הירשזון: התשובה שלי לחבר הכנסת רצאבי רלוונטית מאוד.

אברהם הירשזון: אומר לך מדוע.

אברהם הירשזון: אל"ף, חבר הכנסת רצאבי הוא חבר כנסת דינמי ונמרץ ואם הוא ישמע בישיבות האלה שבנושא של חברי כנסת או יושבי-ראש כנסת מטפלים בוועדת הכנסת אין לי ספק שהוא יפנה ליושב-ראש ועדת הכנסת, יעלה את הנושא הזה ואז זה יבוא לדיון שם.

יעקב ליצמן: מה הדין לחבר כנסת שמצביע הצבעה כפולה, האם הוא זכאי לרכב כפול?

יעקב ליצמן: ...

אברהם הירשזון: אנחנו נצביע על נוסח ההחלטה.

אברהם הירשזון: הצבעה על החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (שרים ושאיריהם) (תיקון), התשס"ג-2003 – לשכה לראש הממשלה לשעבר חבר הכנסת שמעון פרס בעד – רוב נגד – אין ההחלטה נתקבלה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: זה עבר פה אחד.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא הבא, אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.

אברהם הירשזון: רשימת המוסדות מונחת על שולחננו.

אברהם הירשזון: אל"ף, אני מבקש לדעת האם הרשימות נמצאות לפניכם.

אברהם הירשזון: בי"ת, אני מבקש למחות מחאה חמורה מאוד ולומר למשרד האוצר שלא יתכן פעם אחת לשלוח את זה כשהיושב-ראש הוא ליצמן, פעם שנייה לשלוח את זה כאשר היושב-ראש הוא אברהם הירשינזון, פעם שלישית כשהיושב-ראש הוא אברהם הירשנזון.

אברהם הירשזון: רבותי, יש למישהו הערות?

רחל נוימן: אני נציגה של נציבות מס הכנסה.

רחל נוימן: בדרך כלל יושב פה גם נציג של רשם העמותות אבל לצערי הוא לא יכול היה להגיע.

רחל נוימן: הבטחתי לו שאני אייצג אותו.

רחל נוימן: לגבי הרשימות: לפני כמה שנים כנראה היתה הסכמה בוועדת הכספים שייתנו אישור לעניין סעיף 46 רק לעמותות שיש להן אישור ניהול תקין, למרות שבפקודת מס הכנסה הנושא אינו עולה כלל.

רחל נוימן: למרות זה, הוחלט בוועדת הכספים בעבר שללא אישור ניהול תקין לא יאשרו את העמותות.

רחל נוימן: מכיוון שחלק מן הרשימות הן ישנות מאוד, מתחילת שנת 2003, ובזמנו לחלק מהעמותות היה אישור רק עד 31.3.2003 ולמעשה עד היום חלקן לא קיבלו אישור לכל שנת 2003, הגעתי עם רשם העמותות להסכמה שלגבי העמותות שאין להן אישור עד סוף שנת 2003 – מדובר ב-6 עמותות בכל שלוש הרשימות – נאשר אותן אבל עדיין לא נוציא להן את האישור מטעמנו.

יצחק הרצוג: למה לא?

יצחק הרצוג: אם אנחנו מאשרים פה אז צריך להוציא את האישור לכולן.

חיים אורון: אין לי בעיה עם הרשימה הזאת.

חיים אורון: אני חושב שמה שהוצע פה, שאם יש כמה עמותות שנפגעו בשל הפיגור, שלא היה קשור בהן אלא קשור בוועדה ובמשרד האוצר ---

יעקב ליצמן: הוועדה לא אשמה.

חיים אורון: אני חוזר בי, רק באשמת משרד האוצר.

חיים אורון: אני מבקש לשאול, כמה בקשות כאלה מונחות?

חיים אורון: אני יודע שבעבר זה היה סיפור ארוך מאוד.

חיים אורון: מה ה-delay מהגשת הבקשה ועד אישורה?

חיים אורון: פעם זה היה בטווח של שנים.

רחל נוימן: לצערי הסיפור הוא עדיין ארוך.

רחל נוימן: כ-600 בקשות מחכות לטיפולם של 2 מפקחים בלבד.

רחל נוימן: בשיחה עם אחד מחברי הכנסת אמרתי שכנראה אני עובדת בשיטת מימון לקויה.

רחל נוימן: אני מבקשת מעמותות שהנושא דחוף להן מאוד, למשל כי יש להן תורם בפתח, שיפנו אלי ופשוט "ינדנדו" כדי לזרז את הטיפול.

רחל נוימן: בצורה כזאת אנחנו מקבלים פחות תלונות.

רחל נוימן: בעבר התלונות היו רבות מאוד.

רחל נוימן: זאת הדרך היחידה כי כמות הבקשות אדירה, בעיקר לפני חגים כאשר מגישי הבקשות חושבים שמדובר בטיפול אקספרס.

רחל נוימן: הבעיה קיימת.

חיים אורון: חשבתי שאני לא מעודכן, לכן נזהרתי.

חיים אורון: יש לי תחושה אמביוולנטית לגבי האישור הזה.

חיים אורון: לכאורה כאילו עושים פה משהו שצריך בכוח לחלץ אותו מרשויות השלטון, כאילו מחלקים איזה הטבה.

חיים אורון: כולנו עסקנו בעמותות, וכולנו הוצאנו הודעות לעיתונות, ואלה כעסו על עמותות כאלה, ואלה כעסו על עמותות אחרות.

חיים אורון: אבל בסופו של דבר מדובר בכלי שגם לפני 2-3 שנים השיעור לתרומה מקסימלית היה דל בו.

חיים אורון: בחברה שיש בה הרבה ארגונים חוץ-פרלמנטריים, ביותר ויותר תחומים – לצערי, אני אומר, המדינה לפעמים משתחררת מאחריות ומטילה אותה על כל מיני גופים אחרים – לא יכול להיות שיהיה עיכוב כזה של 600 עמותות.

חיים אורון: אני יודע שבתוכן תמיד יהיו 5% או 10% שהייתי רוצה שלא יעברו אבל אני מניח מראש שיש בטח 90% - 500-550 עמותות שכל אחד מאיתנו כאשר היה רואה את הבקשה היה אומר: יאללה, תנו להן.

חיים אורון: זה נושא שלא עולה פעם ראשונה, אני מכיר אותו כבר שנים רבות.

חיים אורון: חוץ מזה, זה לא ממש חוסך תקציב למדינה.

חיים אורון: נכון שזה פטור ממס הכנסה.

חיים אורון: יש מי שמודד מה הוא הפסיד ויש מי שמודד מה הוא הרוויח.

חיים אורון: אגב, שלא תהיה טעות, רוב הכסף הגדול הוא לא בעמותות שמופיעות פה.

חיים אורון: רוב הכסף הגדול הולך לעמותות הגדולות של בתי-החולים וכדומה.

חיים אורון: אלה נמצאים בשוליים.

חיים אורון: כל אחד מוצא לעצמו איזה אפיק.

חיים אורון: למה שהוועדה לא תפנה אל האוצר?

חיים אורון: לא יכול להיות שבאופן בירוקרטי יעכבו.

חיים אורון: אם יש דברים לא תקינים, שלא יתנו אישור.

אברהם הירשזון: נניח שהוועדה תפנה לאוצר.

אברהם הירשזון: נו?

חיים אורון: אגיד לך בדיוק מה אני אעשה, אם אתה תסכים.

חיים אורון: לא שאני לא אאשר את מוסדות הציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה אלא אני לא אאשר את ההעברות התקציביות.

חיים אורון: מר אורי יוגב רוצה להעביר פה 83 מיליון שקל.

חיים אורון: נגיד לו: מר אורי יוגב, דע לך שאם אתה לא נותן לנו תשובה תוך 2-3 שבועות איך מתגברים על ה"הר" הזה אנחנו נעצור דברים שחשובים לך, לא דברים שחשובים לנו.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אורון, תודה רבה.

אברהם הירשזון: אני מציע שלא נאיים מיד.

אברהם הירשזון: בהחלט נקיים שיחה עם מר אורי יוגב על כל הנושא הזה.

יצחק הרצוג: זה לא קשור למר אורי יוגב אלא לנציבות מס הכנסה.

אברהם הירשזון: אני יודע.

אברהם הירשזון: נקיים פגישה עם מר אורי יוגב בנושא הזה ועם גברת טלי אלדר-ירון, שצריכה בין כה להופיע אצלנו בעוד זמן קצר ונשוחח איתה על הנושא הזה.

אברהם הירשזון: נראה כיצד ניתן לפתור את הבעיה, לפני שאנחנו כותבים מכתבים ולפני שאנחנו מאיימים בנושאים אחרים.

יצחק הרצוג: בעידן של מצוקה חברתית וכלכלית המגזר היחיד שעוד איכשהו מחזיק את החברה הישראלית עם דבק זה המגזר השלישי הוולונטרי.

יצחק הרצוג: אני אומר לך, חבר הכנסת אברהם הירשזון, אם יש דבר שמטריף את המתנדבים האלה, שמשקיעים את הנשמה – ואני מסכים עם חבר הכנסת אורון, יש גם כאלה שהם פסולים וגרועים אבל בגדול מדובר באנשים שאיכפת להם – הדבר שהכי מטריף אותם זה המסלול הבירוקרטי שהם צריכים לעבור.

יצחק הרצוג: אם פספסו מועדים, אני חושב שלא צריך להעניש אותם, שאנחנו נאשר את סעיף 46 אבל לא יוציאו להם את האישור.

יצחק הרצוג: זה לא מקובל עלי.

יצחק הרצוג: יתרה מזה, הנהיגו פה נוהג עצמי, לקחו את עמדת רשם העמותות והכניסו אותה פנימה לכללי מס הכנסה, לא בחוק, לא בצורה מוסדרת.

יצחק הרצוג: אני אומר לך שבכנס שהיה לאחרונה של המגזר השלישי והמלכ"רים עלתה טרוניה עצומה על הדבר הזה.

יצחק הרצוג: הכלי היחידי לשאוב כסף מהמגזר הפרטי למטרות כאלה הוא על-ידי קיום סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.

יצחק הרצוג: לכן אני מבקש שני דברים.

יצחק הרצוג: אל"ף, לנהוג לקולא לאור הנסיבות ושיוציאו להם את האישורים.

יצחק הרצוג: ובי"ת, לעזור לגברת נוימן ולצוות שלה במה שצריך כדי שאפשר יהיה לשחרר את הפקק הזה.

יצחק הרצוג: זה דבר מבורך וחשוב.

אהוד רצאבי: אני בעד אישור הרשימה הזאת אן-בלוק, כולל אותם 6 גופים שאין להם אישור.

אהוד רצאבי: או שאנחנו מאשרים או שאנחנו לא מאשרים.

אהוד רצאבי: אין אישור חלקי.

אהוד רצאבי: אם זה מאושר אז עד הסוף.

אהוד רצאבי: הבעיה היא לא רק אצלכם בנציבות מס הכנסה.

אהוד רצאבי: יש לנו גם את רשם העמותות, מר בוגט, שאני מכיר אותו מזה זמן רב ואת הצרות שהבן אדם הזה יודע לעשות, להפעיל דברים בכוח בשביל איזה אישור.

אהוד רצאבי: בעניין של ניהול תקין אני לא מסכים אתך.

אהוד רצאבי: אני חושב שאכן צריך להיות ניהול תקין.

אהוד רצאבי: אבל הבירוקרטיה אצל רשם העמותות חייבת להתחיל להשתחרר.

אהוד רצאבי: על זה תהיה לי שיחה נפרדת עם שר הפנים.

רחל נוימן: אני בהחלט מסכימה אתך.

רחל נוימן: אני פשוט לא יכולה לייצג את רשם העמותות.

רחל נוימן: אני מייצגת רק את מס הכנסה.

רחל נוימן: הבטחתי לו רק שאני אומר את דבריו אבל אני בהחלט מסכימה אתך.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אהוד רצאבי, יש לי בקשה אליך.

אברהם הירשזון: אתה עמדת בראש ועדת-משנה לנושא מיסוי.

אברהם הירשזון: אני מבקש שלצורך הנושא הזה תמשיך את עבודת ועדת-המשנה בנושא מיסוי ותציע לנו פתרון דחוף לכל הנושא הזה.

חיים אורון: היות והייתי אחד החברים היחידים שישבו איתו בוועדה, אני מבקש להצטרף לדיון.

אברהם הירשזון: זאת תהיה אותה ועדה בדיוק והיא פתוחה לכל אחד מחברי הוועדה, לכן אין בעיה.

רוני בריזון: באו אחיי ולקחו ברכתי.

רוני בריזון: זה גורלו של אחרון.

רוני בריזון: אני חושב שבמגזר השלישי עושים עבודה רצינית מאוד, למרות שעלי אולי 40% ממה שנעשה שם לא מקובל.

רוני בריזון: יחד עם זה, העבודה חשובה מאוד.

רוני בריזון: אני שמח מאוד שידידי חבר הכנסת רצאבי יטפל בעניין הזה ואני מעמיד עצמי לרשותו כמי שמבין משהו בענייני עמותות.

רחל נוימן: למרות שממתינות כ-600 בקשות, חל שיפור רציני אצלנו במחלקה בטיפול בעמותות.

אברהם הירשזון: אני בכוונה לא השתתפתי בדיון אבל אני רוצה לציין בפניך שבהסתדרות עובדים לאומית, שאני עומד בראשה, רוצים לקבל את ההכרה הזאת ואנחנו כבר 4 שנים עובדים על הנושא.

יצחק הרצוג: זה לוקח המון זמן, זה בלתי אפשרי, אנשים משתגעים מזה.

אברהם הירשזון: חל שיפור במצב אבל אין לי ספק שאם תקבלו יותר כוח-אדם או התייחסות שונה אתם תעשו את העבודה בקצב מהיר יותר.

רחל נוימן: נכון, לא פעם ביקשתי את זה.

רחל נוימן: זאת בדיוק הנקודה, אם נקבל תוספת כוח-אדם אין ספק שהדברים ישתפרו.

יעקב ליצמן: שימו לב שהתאריך של המכתב של גברת טלי ירון-אלדר הוא ב' אדר א' תשס"ג וזה מופנה לשר האוצר דאז סילבן שלום.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שהדברים מונחים בלשכת שר האוצר כבר חודשים, מעבר למה שמקובל.

אברהם הירשזון: זה חומר ישן.

אברהם הירשזון: אבל בינתיים עברנו תכנית כלכלית.

יעקב ליצמן: תאמין לי, זה דורש בדיוק חתימה אחת, לא יותר.

יעקב ליצמן: שר האוצר אפילו לא ראה מה זה, לא מעניין אותו מה זה.

יעקב ליצמן: תאמין לי, אני זוכר איך זה היה בתקופתי כיושב-ראש הוועדה, שהייתי צריך להגיע כמה פעמים ללשכת שר האוצר ולבקש שיעביר את החוק.

יעקב ליצמן: הבירוקרטיה במס הכנסה זה דבר אחד, ואצל רשם העמותות זה דבר שני.

יעקב ליצמן: ודבר נוסף הוא העיכוב אצל שר האוצר, שביום שהוא מקבל צריך להעביר את זה.

טמיר כהן: יש 3 רשימות.

אברהם הירשזון: הצבעה על אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, רשימה מס' 1178003 בעד – רוב נגד – המוסדות שברשימה נתקבלו.

רשימה מס': הצבעה על אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, רשימה מס' 1148803 בעד – רוב נגד – המוסדות שברשימה נתקבלו.

רשימה מס': הצבעה על אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, רשימה מס' 1284903 בעד – רוב נגד – המוסדות שברשימה נתקבלו.

אברהם הירשזון: אושרו מוסדות הציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה כפי שהוגשו לוועדה.

אהוד רצאבי: אני מבקש לשאול שאלה.

אהוד רצאבי: בעיתון נתפרסמה כתבה שצוטטה מפי שרת החינוך, התרבות והספורט לימור לבנת כאילו מתכוונים לקצץ את תקציב משרד החינוך ב-4% נוספים לאור דרישת שר האוצר לקיצוץ מיליארד שקל נוספים.

אהוד רצאבי: והרי אנחנו אמרנו: אוי לו ואבוי לו.

אהוד רצאבי: מאיפה זה בא?

אברהם הירשזון: אני אומר לאדוני, ראשית, אני לא מתעסק בשמועות או ברכילות.

אברהם הירשזון: אני יודע שאנחנו מטעם הוועדה פנינו בצורה מסודרת לשר האוצר ואמרנו לו שאם אכן הוא מתכוון להביא קיצוץ נוסף בתקציב אנחנו נדחה את זה על הסף אם תקציב הביטחון לא יתרום נתח רציני לנושא הזה.

אברהם הירשזון: מאחר ועדיין לא קיבלנו שום בקשה, ואני קורא כל מיני דברים בעיתונים, פעם שמתקציב הביטחון יורידו 300 מיליון ופעם שיורידו ממנו 500 מיליון, ופעם שממשרד החינוך יקצצו 4% – למה אני צריך להתעסק בשמועות?

אברהם הירשזון: זה יבוא לשולחננו, נראה מה מגיע לשולחן ואז נדון בזה.

חיים אורון: אם כבר אנחנו בפרק של "מכתבים למערכת", אני מבקש את סיועה של היועצת הכלכלית של הוועדה.

חיים אורון: בכל הפרסומים על הנפקת אל-על, אם אני מבין נכון מקריאה בעיתונים ולא בכל העיתונים, כמה פריטים מהותיים מאוד בהנפקה לא באו פה אל השולחן.

חיים אורון: הייתי מבקש שגברת סמדר אלחנני תיקח את הנייר שבא לפנינו ותפרט לנו את העניינים שדורשים את עיוננו, כפי שהיא עשתה ב---.

חיים אורון: למשל העניין שהקונה במשך שנה וחצי לא יוכל להשפיע על מה שקורה בחברה, למשל כמה דברים מהסוג הזה.

חיים אורון: אני מודה, אני חוזר פה לדבר שאמרתי אותו גם אז.

חיים אורון: על-פי המתכונת הקיימת היום, ששונתה בזמן ששר האוצר היה חבר הכנסת אברהם (בייגה) שוחט, לא בזמן הממשלה הנוכחית, ועדת הכספים בעצם נותנת קארט-בלאנש, מאשרת איזה דבר שנקרא "מסגרת" ואחר-כך בתוך המסגרת הזאת מעלים את מה שנותנים לעובדים – ואני בעד – מורידים משם ומעלים משם.

אברהם הירשזון: אגב, זאת היתה המלצתנו.

חיים אורון: אני לא בטוח שהחיה שיוצאת בסוף היא מה שאישרנו בוועדה.

חיים אורון: אני מציע שנעשה טסט-קייס.

אברהם הירשזון: אם אדוני מבקש, אני מוכן ללכת לקראת אדוני אפילו רחוק יותר.

אברהם הירשזון: אם אתה זוכר, אני ביקשתי שתקום ועדת-משנה שתעסוק בנושא אל-על.

אברהם הירשזון: במקום ועדת-המשנה אנחנו נזמין לוועדה את הגורמים השונים, גם את משרד ראש הממשלה, גם את יושב-ראש החברות הממשלתיות, גם את שר התחבורה.

אברהם הירשזון: נזמין אותם לדיון בנושא הזה כדי שיתנו לנו תשובות.

סמדר אלחנני: אני אבדוק את זה.

חיים אורון: יכול להיות שזה רק דימוי שיש לי.

אברהם הירשזון: גברת סמדר אלחנני, אנא עשי את עבודת ההכנה לקראת הדיון הזה.

סמדר אלחנני: זה לא קשור, זה שני מסלולים נפרדים ולא מותנים.

אברהם הירשזון: אם חבר הכנסת אורון ירצה, אנחנו בהחלט נכנס את הוועדה לדיון בנושא הזה.

אברהם הירשזון: שינויים בתקציב לשנת 2003

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא שינויים תקציביים.

סמדר אלחנני: אדוני היושב-ראש, הפנייה שבידיך (פנייה 30 עד 56) היא פנייה ישנה ולפיכך הספקתי לבדוק אותה.

סמדר אלחנני: היתה בקרה שלי, הערתי הערות וגם קיבלתי תשובה מסגן הממונה על התקציבים.

סמדר אלחנני: אני רוצה לחלק לכם את המכתב שלי ואת התשובה של סגן הממונה על התקציבים, כדי לחסוך דיבורים.

איתי יעקב: הפנייה הזאת באה להתאים את היקף השעות הנוספות בתקציבי משרדי הממשלה לסיכום עם הסתדרות עובדי המדינה.

איתי יעקב: הסיכום הזה הושג, בסמוך להעברת התקציב לשנת 2003, בין שר האוצר לבין יושב-ראש הסתדרות עובדי המדינה.

איתי יעקב: בסך הכול זה סכום של קצת פחות מ-84 מיליון שקלים למשרדים בגין תוספת שעות נוספות בעקבות אותו סיכום.

סמדר אלחנני: אחזור לסדרת הטלוויזיה האהובה עלי: Yes prime-minister"" ואומר כי קיצוץ פירושו תוספת.

סמדר אלחנני: היתה תכנית קיצוצים של 5 מיליארד שקל מיליארד שקל בהרשאה להתחייב, ועוד יבואו קיצוצים נוספים ועוד תכנית חירום כלכלית.

סמדר אלחנני: בתוך כל המהלך הזה יש לנו תוספת שעות נוספות.

סמדר אלחנני: פניתי מראש לאגף התקציבים וקיבלתי הסבר על איזה סכסוך עבודה.

סמדר אלחנני: הכינו תקציב לפי קיצוץ של 50%, התברר להם שזה רק 25% והיו צריכים להעביר תוספת להתייקרויות.

סמדר אלחנני: מסתבר שהרזרבות של המשרדים לא מספיקות, לא מאפשרות את זה בכלל וזה צריך לבוא מהרזרבה הכללית.

סמדר אלחנני: בפעם האחרונה שהגיעה לכאן פנייה, שזה אתמול, בדקתי מה הרזרבה הכללית אחרי שהפחתתי ממנה את הקיצוצים שהועברו לרזרבה במקום לפתוח תקנה נפרדת.

סמדר אלחנני: ברזרבה הכללית נשאר 157.9 מיליון שקל.

חיים אורון: אני רואה פה בקשה ל-5 מיליארד שקל.

סמדר אלחנני: זה ה-5 מיליארד שבאו מהקיצוץ.

סמדר אלחנני: שני הקיצוצים הגדולים אמורים להתבטל, לא להיות חלק מהתקציב, כי אחרת לא תהיה הפחתת הגירעון.

סמדר אלחנני: בהגדרת הגירעון לא משנה איפה המספר הזה מונח בספר התקציב.

סמדר אלחנני: רק אם אתה מפחית את סך כול התקציב בחקיקה ראשית יש משמעות לשמירה על יעד הגירעון.

סמדר אלחנני: או שאתה מעביר את זה לסעיף נפרד, ואכן בבדיקה של ביצוע התקציב אין לך ביצוע כי לא ביצעת.

סמדר אלחנני: ברגע שה-5 מיליארד שקל האלה הם באמבטיה הכללית של הרזרבה הכללית קשה מאוד לפקח על זה.

סמדר אלחנני: אני אכן בדקתי ומצאתי שנשאר ברזרבה 157.9 מיליון שקל.

אברהם הירשזון: למה קשה לפקח על זה?

סמדר אלחנני: כי קשה לפקח.

סמדר אלחנני: אתה אף פעם לא זוכר כמה צריך להיות.

אברהם הירשזון: אולי כדאי שוועדת הכספים תתחבר למחשב של משרד האוצר.

סמדר אלחנני: אני לא הייתי יכולה לנסח את זה טוב יותר ממך.

אברהם הירשזון: אני ביקשתי שהניסוח יבוא ממך כאשת מקצוע.

אברהם הירשזון: זאת היתה שאלה מכוונת.

סמדר אלחנני: אני כל הזמן אומרת את זה.

סמדר אלחנני: ביקשתי את זה כבר לפני שתי קדנציות.

רוני בריזון: יש לי חשש שהבקשה הזאת לא תיתקל בהתלהבות מצד משרד האוצר.

משה גפני: אתה סתם חושד בכשרים.

סמדר אלחנני: יש לנו ניסיון עגום עם זה.

סמדר אלחנני: אני מודה, לא הצלחתי להתחבר למחשב משרד האוצר.

סמדר אלחנני: אם יבואו 17 חברי ועדת הכספים, ובראשם יושב-הראש, ויעזרו לי להתחבר, תהיה התחברות למחשב משרד האוצר.

סמדר אלחנני: אם עכשיו יקחו את ה-83 מיליון שקל האלה לא ישאר כלום ברזרבה הכללית.

אברהם הירשזון: את נגד זה?

סמדר אלחנני: אני לא יכולה להביע דיעה.

אברהם הירשזון: אני הרי ביקשתי מגברתי שתבדוק כל בקשה שתגיע לכאן.

סמדר אלחנני: בדקתי וקיבלתי תשובה.

אברהם הירשזון: אני לא קיבלתי את זה מגברתי לפני הישיבה.

סמדר אלחנני: קיבלת את זה מזמן, ב-9 באפריל.

סמדר אלחנני: נתתי את זה לעוזר שלך.

רוחמה אברהם-בלילא: כל הסיסמה הגדולה של התכנית הכלכלית דיברה על קיצוץ במגזר הציבור.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא אצביע בעד הבקשות הללו, אני מרגישה רע איתן.

רוחמה אברהם-בלילא: עשינו בכנסת קיצוצים בבשר החי לשכבות החלשות ביותר ואילו כעת מדברים על שעות נוספות לעובדים שמקבלים משכורת קבועה מדי חודש.

רוחמה אברהם-בלילא: התחושה שלי היא כאילו אנחנו מכניסים את זה בדלת האחורית.

רוחמה אברהם-בלילא: עשינו קיצוץ אחד, ואנחנו מכניסים את זה שוב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא אצביע בעד זה, אני לא מסכימה לזה בכלל.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני חושב שמה שהעלית כאן הוא נכון.

משה גפני: רק נדמה לי שיושבי-ראש ועדות הכספים לדורותיהם ניסו לעשות את זה.

משה גפני: אולי אתה תצליח.

משה גפני: יש פה דבר, שמשחקים עם הרזרבה הכללית באופן קבוע.

משה גפני: אתה מקבל לפעמים הודעות סותרות על רזרבה כללית, כאשר בדף אחד יש מספר אחד ובדף אחר יש מספר אחר לחלוטין.

משה גפני: את הנימוקים של אנשי משרד האוצר אני מכיר.

משה גפני: אבל המשמעות של העניין, שהוועדה, עם כל החשיבות שלה, לא יכולה להתחבר למדיניות של משרד האוצר, והמדיניות הכלכלית היא חלק מהעבודה של ועדת הכספים.

משה גפני: יש דין אחד, מה שמעלה חברת הכנסת רוחמה אברהם, כאשר היא יודעת שיש סכום מסוים ברזרבה הכללית, ויש דין אחר והחלטה אחרת כאשר היא יודעת שיש סכום אחר ברזרבה הכללית.

משה גפני: זה גם מאפשר שיקול דעת, לְמה כן צריך להוציא כסף אחרי תכנית כלכלית כזאת ולְמה לא.

משה גפני: אני לא מביע עמדה בעניין הזה מכיוון שאני לא יודע.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני חושב שמה שהעלית הוא נכון.

משה גפני: נדמה לי שחבר הכנסת בריזון פעמים רבות חושד בכשרים, וגם הפעם.

משה גפני: בכל אופן, אנשי משרד האוצר הם אנשים כשרים, אבל יכול להיות באמת שהוא צודק, שתיתקל בקשיים.

רוני בריזון: אני שמח להסכים עם חבר הכנסת גפני ולהמשיך את מה שהוא התחיל.

רוני בריזון: העניין הזה של הרזרבה הכללית הוא קצת תמוה בעיני.

רוני בריזון: אם הבנתי נכון, אנחנו ישבנו כאן, עשינו לילותינו כימים כדי להעביר את כל מה שקוצץ אל הרזרבה הכללית.

רוני בריזון: הרי מה שמקוצץ איננו מתאדה אלא עובר אל הרזרבה.

רוני בריזון: כלומר, היינו צריכים להגיע אל סוף שנת התקציב כאשר אסמינו ברזרבה הכללית מלאו בר.

רוני בריזון: שם היו צריכים להיות 6-7 מיליארד שקל כדי שנראה קבל-עם ועדה איך היטבנו לקצץ.

רוני בריזון: עכשיו באה גברת אלחנני ואומרת שאין בכלל רזרבה כללית.

סמדר אלחנני: ה-6 מיליארד שקל ישנם אבל הם צבועים בעצם.

סמדר אלחנני: אם נוריד מהסך הכול את התקציבים הצבועים נישאר עם 158 מיליון שקל.

רוני בריזון: אל תתייראי לא מן הפרושים ולא מן הצדוקים אלא רק מן הצבועים.

רוני בריזון: איך אנחנו באמת יכולים לשמור בידינו פיקוח על אותם תקציבים צבועים?

משה גפני: אם אתה לא יודע, אתה לא יכול.

רוני בריזון: אז צריך לדעת.

חיים אורון: אני נמצא במצב אחר.

חיים אורון: קודם כול יש לי שאלה למר איתי יעקב.

חיים אורון: למטה כתוב בכל הבקשות: "הסכומים על מצב התקציב כוללים בקשות לשינויים תקציביים בתהליך".

חיים אורון: מה זה אומר?

חיים אורון: שהמספרים הם לא סופיים ויש עוד דברים נוספים?

איתי יעקב: זה אומר שהתקציב שמופיע כאן יכול להיות שכולל בקשות כלשהן שהן רק במחשב ועוד לא הגיעו לאישור.

חיים אורון: בסדר.

חיים אורון: אני אצביע נגד.

חיים אורון: אמנם יש הסדר עם ההסתדרות ואני מכיר את כל הגיבורים שיושבים פה, הם הגיעו להסכם וההסכם הזה כנראה הכריח אותם לשלם חצי ממה שהם רצו בהתחלה, זה מה שמופיע פה.

חיים אורון: גברת סמדר אלחנני, אני לא האמנתי לרגע אחד שהסיפור על הקיצוצים יתבטא בהגדלת הגירעון בסוף השנה.

חיים אורון: אגב, גם שר האוצר לא התחייב לזה, הוא לא התחייב לגודל הגירעון.

חיים אורון: אני מוכן להתערב עם כל מי שרוצה פה שה-5.48 מיליארד שקל שמופיעים פה לא ישארו 5.48 מיליארד שקל אלא הם יירדו.

חיים אורון: עד כמה?

חיים אורון: קרוב לאפס.

חיים אורון: למה?

חיים אורון: ככה, כי לא יהיו הכנסות בהיקף שחשבו – היה חודש אחד יותר טוב – ויאכלו את ה-5 מיליארד הללו.

חיים אורון: אגב, צריך לקחת בחשבון שבשבוע הבא יבוא לכאן קיצוץ נוסף של 1.5 מיליארד שקל, אז ה-5.5 מיליארד שקל יגדלו ל-7 מיליארד שקל.

חיים אורון: אז תהיה לנו קופה גדולה לשמור עליה, והיא תברח.

חיים אורון: אני מצפה מכל חבריי בצד הזה של השולחן להצביע נגד כל הבקשות שיבואו לשימוש ברזרבה.

חיים אורון: בסדר גמור, הממשלה מהר למדי תגמור את ימיה.

רוחמה אברהם-בלילא: אי אפשר מצד אחד לקצץ לשכבות החלשות ומצד שני להוסיף פה כסף לעובדים שכירים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אומרת את מה שאני מרגישה.

חיים אורון: מי שחושב שהבור הזה יתמלא מחולייתו בדרך שיעבירו מפה לשם כאשר ההכנסות לא גדלות, והן לא גדלות בשל מה שקורה במשק, ואפשר יהיה לעבור את השנה הזאת בלי שימוש בחלקים גדולים למדי מהרזרבה הזאת, אני מקנא בו.

חיים אורון: לכן את תפקידי כאופוזיציונר אני אעשה.

חיים אורון: לגבי הבקשה הספציפית הזאת, אם היא בנויה על הסכם עם ההסתדרות אז אני, חברת הכנסת רוחמה אברהם, לא מבין למה להיטפל דווקא אל השעות הנוספות.

חיים אורון: השעות הנוספות האלה יכולות להיות גם של מישהו שמרוויח שכר מינימום, זה לא שייך.

חיים אורון: השעות הנוספות לא הולכות למנכ"לים דווקא.

חיים אורון: למנכ"לים יש משכורת בלי שעות נוספות.

אברהם הירשזון: בדרגות הגבוהות זה כבר נכנס במשכורת הגלובלית.

אברהם הירשזון: מי מקבל את השעות הנוספות הללו?

אברהם הירשזון: המסכנים.

משה גפני: שר האוצר לא אמר שהוא לוקח את הכסף הזה להקטנת הגירעון.

משה גפני: זה יגיע לאפס בגלל שאין הכנסות בכלל.

אברהם הירשזון: רבותי, אני מעמיד את זה להצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 30-56 בעד – 3 נגד – 3 נמנע – 1 הפניות לא נתקבלו.

אברהם הירשזון: הבקשה לא מאושרת.

אברהם הירשזון: אני מבקש רביזיה.

אברהם הירשזון: הצבעה על הרביזיה לגבי פניות מס' 30-56 בעד – 4 נגד – 3 אין נמנעים הרביזיה נתקבלה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: הרביזיה עברה.

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 30-56 בעד – 4 נגד – 3 אין נמנעים הפניות נתקבלו.

אברהם הירשזון: הפניות עברו.

אברהם הירשזון: ללא שום קשר לנושא, ברשותכם, מאחר וזאת בקשה גם של חברת הכנסת רוחמה אברהם וגם של חבר הכנסת אורון, ובוודאי גם של האחרים ושלי, אני מבקש אדוני מנהל הוועדה שתזמין לוועדה את ראש אגף התקציבים באוצר כדי שנקיים אתו דיון בכל הנושא הזה של הרזרבה וכל ההעברות האלה.

אברהם הירשזון: חברי הכנסת רוצים להתבטא.

אברהם הירשזון: לאחר אותו דיון נראה היכן אנחנו עומדים.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת ההחלטה שלך היא לשביעות רצוני.

משה גפני: אולי אפשר להזמין לכאן גם את סגניתו, גברת יעל אנדורן.

משה גפני: מבחינה מקצועית גם סגניתו עוסקת בנושא של הרזרבה הכללית והיא צריכה להיות פה.

סמדר אלחנני: על המתודולוגיה אחראי מר אבי גפן.

אברהם הירשזון: פניות מס' 135-136.

דניאל לימור: מדובר בהעברת סכום של 1.64 מיליון שקלים, מזה 348,000 שקלים מהרזרבה הכללית ו-1,292,000 שקלים ממשרד ראש הממשלה לתקציב משרד האוצר, לצורך תקצוב לשכת השר שטרית במשרד האוצר.

חיים אורון: 2 מיליון שקל.

חיים אורון: כל הכבוד!

חיים אורון: כך כתוב: 1.972 מיליון שקל.

חיים אורון: כמה זה יותר מלשכה של סגן שר?

דניאל לימור: ההבדל בין שר בלי תיק לסגן-שר קטן מאוד.

דניאל לימור: ההבדל הוא בעיקר בתפקיד של היועצים, ברמת השכר, ולא בתקציב התפעולי.

דניאל לימור: אם לשר בלי תיק יש עוזר בדרגות 41-43 אז אצל סגן-שר זה עוזר בדרגות 40-42.

סמדר אלחנני: והוא יכול לבחור איזה עוזר שהוא רוצה?

דניאל לימור: אני לא יודע איך בדיוק זה מתבצע.

משה גפני: אני לא מבין, אדוני היושב-ראש, מה קורה כל הזמן.

משה גפני: היתה ממשלה קודמת, והממשלה הקודמת היתה מנופחת, וגם הממשלה הזאת מנופחת.

משה גפני: למה צריך עוד כסף?

משה גפני: הרי היה שר בלשכת ראש הממשלה, היו לו עוזרים, היתה לו לשכה, הכול היה.

משה גפני: כל פעם אתם באים עם עוד ועוד בקשות.

אברהם הירשזון: כאן זה במשרד האוצר ולא במשרד ראש הממשלה.

משה גפני: למה צריך להעביר כסף מהרזרבה הכללית?

משה גפני: למה אי אפשר להעביר ממשרד ראש הממשלה?

משה גפני: שם היתה לשכת שר, והשר שטרית בעצם נתמנה לשר בלי תיק.

משה גפני: הוא היה צריך לשבת במשרד ראש הממשלה, עד שבא שר האוצר ואמר שהוא רוצה שיהיה שר במשרד האוצר.

משה גפני: אין שום בעיה.

משה גפני: למה צריך להוציא כסף בשביל לשכה דווקא מהרזרבה הכללית, שלקחתם לשם כסף מקצבאות הילדים?

חיים אורון: העבירו 1.2 מיליון שקל ללשכת ראש הממשלה.

דניאל לימור: חבר הכנסת גפני, מתוך הסכום שאנחנו מעבירים מהרזרבה הכללית, חלק מועבר ממשרד ראש הממשלה.

משה גפני: הבנתי, אבל זה לא כתוב.

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 135-136 בעד – 4 נגד – 2 הפניות נתקבלו.

אברהם הירשזון: הפניות אושרו.

אברהם הירשזון: פניות מס' 150-151.

אברהם הירשזון: יש למישהו הערות?

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 150-151 בעד – רוב נגד – מיעוט הפניות נתקבלו.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: הפניות אושרו.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 154

דניאל לימור: זה העברת כסף מתקציב שכר למחלקת שירותי כוח-אדם כדי לאפשר את ---

ניסן סלומינסקי: מכרז על התפקיד.

אברהם הירשזון: הצבעה על פניה מס' 154 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: הפנייה אושרה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 157

נועה יוצר: המדינה קיימה מכרז ובחרה זכיין להקמת מתקני התפלה בגליל המערבי בעלות של 2.61 שקל לקו"ב למשך 23 שנה.

חיים אורון: המחיר הזה צמוד?

נועה יוצר: הוא צמוד למדד, למדד המחירים לצרכן ולא למדד מיוחד.

נועה יוצר: מדובר על 30 מיליון קו"ב בשנה.

חיים אורון: בדרך כל אלה המחירים שהגעתם אליהם?

קריאה: הגענו למחירי מכרז אך מים לא ראינו.

סמדר אלחנני: הם השיגו מחיר נמוך מאוד במכרזים האלה שיש בהם עסקאות פיננסיות מסובכות מאוד.

סמדר אלחנני: המשקיעים הלכו על השקעה על-פי שער הדולר .

סמדר אלחנני: מי האמין שהדולר יירד ב-10%?

נועה יוצר: הם לא היו אמורים לעשות ספקולציות.

סמדר אלחנני: פונקצית הייצור היא לא דולרית.

נועה יוצר: חלק מהמחיר הוצמד ל---

סמדר אלחנני: ולמה הגעתם לשקלים?

סמדר אלחנני: אלה שקלים שנבעו מכוח הדולר, מירידה של 10% אולי.

סמדר אלחנני: מה זה השקלים האלה?

סמדר אלחנני: --- ב-23 השנים הבאות אי אפשר יהיה.

סמדר אלחנני: כפי שאמר שר האוצר: השמן והרזה.

סמדר אלחנני: אני אעביר את הנמשל לתקציב המדינה.

סמדר אלחנני: החלק הקשיח בתקציב המדינה הולך וגדל.

סמדר אלחנני: החלק שעליו יפעילו את הקיצוצים הולך ונעשה קטן יותר, ולפיכך איפה אפשר יהיה לקצץ?

סמדר אלחנני: בקצבאות ילדים.

סמדר אלחנני: אי אפשר יהיה לקצץ בהסכמים חתומים.

סמדר אלחנני: כל הדברים האלה שיגיעו אליהם במשך 23 שנים – אי אפשר יהיה לקצץ בהם.

קריאה: מצד שני את מסכימה שקשה מאוד לקצץ בשנה בודדת.

סמדר אלחנני: אסור לקצץ בשנה בודדת.

קריאה: אנחנו נמצאים בעידן הרב-שנתי.

אברהם הירשזון: רבותי, תודה רבה.

אברהם הירשזון: ההערות של גברת סמדר אלחנני נלקחו לתשומת לבנו.

חיים אורון: בכל זאת הייתי רוצה לפגוש פעם אחת את חלק מהחברים במשרד האוצר, פעם אחת לתענוג שלנו.

חיים אורון: הם הסבירו לי שאסור להתפיל, ושזה יעלה לא פחות מ-75 סנט לקו"ב.

סמדר אלחנני: החישוב היה לפי דולר למ"ק.

חיים אורון: ושזה בזבוז, שהחקלאים משגעים את המדינה.

חיים אורון: קשה להאמין שבסוף זה הגיע ל-55 סנט לקו"ב.

נועה יוצר: בעניין הזה אני רוצה להגיד שני דברים.

נועה יוצר: אל"ף, כמו שאמרתי, אנחנו מקווים מאוד שהמחיר ישאר ברמה הנמוכה הזאת אבל אין וודאות שזה מה שיקרה.

נועה יוצר: בי"ת, המים האלה עדיין יקרים פי שתיים מהעלות הממוצעת של מים, יקרים בהרבה מהשבת מים, יקרים בהרבה מהתפלת מים מליחים.

נועה יוצר: גם כשהמחיר הפתיע אתנו והיה נמוך מהתחזיות עדיין הוא גבוה.

אברהם הירשזון: גברת סמדר אלחנני הנכבדה, חבר הכנסת אורון, אני אשמח לקיים לכם פגישת מחזור.

אברהם הירשזון: אם אתם רוצים, נעשה את זה בערוץ 33 באולם המיוחד.

אברהם הירשזון: בנושא הזה אנחנו סיימנו את הדיון.

אברהם הירשזון: הצבעה על פניה מס' 157 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: הפנייה אושרה.

יצחק כהן: נא לרשום בפרוטוקול שאני נגד.

אברהם הירשזון: פניות מס' 176-178.

דניאל לימור: מדובר בהעברת 7.5 מיליון ש"ח דרך הרזרבה הכללית לתקציב אגף המכס והמע"מ, בהתאם לסיכום בין המשרדים, מזה 2 מיליון שקל לצורך מימון חלקי לפרויקט משקף המכולות בנמל חיפה.

אברהם הירשזון: יש שאלות?

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 176-178 בעד – רוב נגד – מיעוט הפניות נתקבלו.

אברהם הירשזון: הפניות אושרו.

יצחק כהן: למה זה מחולק לשלוש פניות?

אברהם הירשזון: כבר הצבענו על זה ואתה לא ביקשת רביזיה.

אברהם הירשזון: פניות מס' 179-180.

דניאל לימור: מדובר כאן בהעברת מיליון שקל דרך הרזרבה הכללית לתקציב לשכת נשיא המדינה, בהתאם לסיכום בין המשרדים.

יצחק כהן: אני מבקש התייעצות סיעתית.

יצחק כהן: עכשיו אני נוקט אמצעי זהירות אחרי שקודם לא נתת לי לשאול.

אברהם הירשזון: רגע, הוא עוד לא הסביר.

דניאל לימור: בדרך כלל בסגירת תקציב אנחנו מגיעים להבנה עם המשרד וחותמים על סיכום והכול טוב ויפה.

דניאל לימור: במקרה הזה לא היה סיכום בין המשרדים, הסיכום הגיע רק בחודש מרס השנה, ובעקבות הסיכום הזה מופיעה התוספת של מיליון שקל.

יצחק כהן: הפעם זה הגיע בלי תיאום?

דניאל לימור: הפעם זה עם תיאום מלא.

יצחק כהן: לדבריך יוצא שהיו דברים בלי תיאום.

יצחק כהן: צריך לבדוק את כל העניין, לְמה היה תקצוב ולְמה לא היה תקצוב.

אברהם הירשזון: אתה רוצה שנעשה בדיקה?

אברהם הירשזון: נעשה את זה ללא כל קשר לפנייה.

אברהם הירשזון: הפנייה הזאת כשרה.

אברהם הירשזון: למה אתה רוצה לקחת דבר כשר ולהרוג אותו בגלל טרף?

אברהם הירשזון: גמרת עם ההתייעצות הסיעתית שלך?

אברהם הירשזון: אתה רוצה גם רביזיה?

אברהם הירשזון: נעשה כבר הכול במכה אחת.

יצחק כהן: אפשר לחזור לפנייה מספר 157?

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 179-180 בעד – רוב נגד – מיעוט הפניות נתקבלו.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הפניות אושרו.

אברהם הירשזון: פניות מס' 184-185.

סיוון אייכלר: הפנייה הזאת מעבירה את תקציבי מינהל התרבות ומינהל הספורט מהסעיף התקציבי של משרד המדע והטכנולוגיה לסעיף התקציבי של משרד החינוך, התרבות והספורט, בדיוק כמו שזה עכשיו, שקל לשקל, תקנה לתקנה, אפילו אותם מספרי תקנות.

סיוון אייכלר: זה פשוט עובר מסעיף אחד לשני.

יצחק כהן: הגיע הזמן ללבן סוגייה מאוד-מאוד כואבת.

יצחק כהן: ישנו עניין שנקרא "מכוני מחקר תורניים" שהיה לו תקציב גם במשרד החינוך וגם במשרד הדתות.

יצחק כהן: היועץ המשפטי לממשלה הוציא הנחיה לאחד את התקציבים.

יצחק כהן: איחדו את התקציבים ומשרד החינוך היה אמור להעביר את הכסף הזה למשרד הדתות.

יצחק כהן: הוא לא העביר ומר עדי הרשקוביץ טען שהוא העביר את הכסף הזה למשרד המדע.

יצחק כהן: עכשיו כשאתם מאחדים חזרה אולי הגיע הזמן, אני מבקש מיושב-ראש הוועדה פעם אחת ולתמיד לגמור את הבעיה הזאת.

סיוון אייכלר: קודם כול, בפנייה הזאת אין בכלל עניין של מכוני מחקר תורניים.

יצחק כהן: מישהו פה שיקר.

יצחק כהן: אז כנראה משרד החינוך שיקר.

סיוון אייכלר: התקציב כאן מעביר את מינהל התרבות ומינהל הספורט ממשרד המדע והטכנולוגיה למשרד החינוך, התרבות והספורט.

סיוון אייכלר: בתוך מינהל התרבות שהיה במשרד המדע והטכנולוגיה לא היה נושא של מכוני מחקר תורניים.

סיוון אייכלר: אכן יצאה הנחיה ברורה של היועץ המשפטי לממשלה לאחד את התקציבים למכוני המחקר התורניים תחת מינהל התרבות, שעכשיו נמצא במשרד החינוך.

סיוון אייכלר: זה היה בפנייה אחרת שאושרה כבר על-ידי ועדת הכספים, והכסף אכן עבר ישירות למשרד החינוך.

סיוון אייכלר: הוא לא נמצא בתוך הפנייה הזאת.

סיוון אייכלר: הפנייה הזאת לא קשורה למכוני מחקר תורניים.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת יצחק כהן, אני רוצה לומר לך, ללא שום קשר לפנייה שלפנינו, אדוני הנכבד, אני בהחלט מוכן לבדוק את הסוגייה.

אברהם הירשזון: הייתי מבקש שמנהל הוועדה יבדוק גם הוא את הסוגייה הזאת.

אברהם הירשזון: אם אכן יש צדק בדבריך, זה בהחלט דבר שצריך לעשות בו סדר.

אברהם הירשזון: אני מוכן, יחד אתך, לעשות בו סדר.

אברהם הירשזון: אני מבקש שקודם כול תבדקו את הנושא הזה.

יצחק כהן: מדובר על 7 מיליון שקל בכל אחת מהשנים 1999, 2000, 2001, 2002 ו-2003, כלומר 35 מיליון שקל.

יצחק כהן: אולי כדאי לשים את הכסף הזה בצד, לסמן 35 מיליון שקל, לא לגעת בהם עד שתגמרו את הטיפול בסוגייה.

סיוון אייכלר: חבר הכנסת כהן, הכסף לא נמצא כאן.

אברהם הירשזון: אומר לך למה לא צריך לעשות את זה.

אברהם הירשזון: הם הרי פונים אלינו כל פעם בפניות.

אברהם הירשזון: אני מסמיך אותך מטעם ועדת הכספים לבדוק את הנושא הזה יחד עם הגורמים המקצועיים, גם במשרד החינוך, גם במשרד האוצר, גם במשרד המדע.

אברהם הירשזון: תבוא ותביא לנו ממצאים, כאשר מנהל הוועדה מלווה אותך בנושא הזה.

אברהם הירשזון: לכן לא צריך להקפיא שום דבר.

אברהם הירשזון: אם אכן אתה תצדק בנושא הזה אנחנו נתייחס לגופו של עניין.

אברהם הירשזון: אני מעריך מאוד ומכבד את זה.

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 184-185 בעד – רוב נגד – מיעוט הפניות נתקבלו.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הפניות אושרו.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 187 – מחלף אשדוד.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת בנלולו, אני מציע לאשר את זה.

ניסן סלומינסקי: זה לא לאשר את המחלף אלא לאשר את הגירעון.

ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת בנלולו לא רוצה לאשר את הגירעון.

ניסן סלומינסקי: הוא היה רוצה להביא את הכסף הזה לבית-החולים באשדוד.

1028: יהיה כסף לבית-חולים.

ולדימיר סימון: מדובר על העברת כסף בתוך פרויקטים של מע"צ.

ולדימיר סימון: מדובר בעיקר על תגבור פרויקטים המשכיים כמו מחלף אשדוד, כביש הרוחב מספר 7 שאמור להתחבר לכביש חוצה ישראל, כביש 444 בקטע בן-שמן.

ניסן סלומינסקי: זה לא גירעונות מפרויקטים שאושרו?

ולדימיר סימון: זה פרויקטים שנמצאים או בהשלמה או בביצוע מתקדם מאוד.

ניסן סלומינסקי: כאן כתוב "חריגות".

ניסן סלומינסקי: הכוונה היא שבאותו דבר חשוב, שהוא לא תוספת, יש גירעון ורוצים להשלים.

ניסן סלומינסקי: אתה מסביר שאין זה כך אלא יש תוספת, אם עשו מחלף עכשיו עושים נניח עוד כמה כבישי גישה.

חיים אורון: הם לא חישבו נכון את המחיר.

ולדימיר סימון: פרויקט מחלף אשדוד לדוגמה נמצא כבר בעבודות השלמה.

ולדימיר סימון: אין תוספות עבודה אלא יש עבודות השלמה.

ולדימיר סימון: כביש מספר 7 נמצא בביצוע על-פי תכנית העבודה.

ולדימיר סימון: כנ"ל כביש 444.

ולדימיר סימון: כל הפרויקטים נמצאים בעבודה.

ולדימיר סימון: לעתים פרויקטים מתוקצבים בחסר ואנחנו משלימים במהלך העבודה.

אברהם הירשזון: כפי שאמר חבר הכנסת אורון, מאחר והנושא הזה בשלב מתקדם, והחישובים לא היו בדיוק נכונים, באה הבקשה הזאת.

חיים אורון: השאלה היא מאיפה זה יורד.

ולדימיר סימון: זה יורד מהפרויקטים שטרם יצאו לביצוע או מפרויקטים שמתקדמים לאט.

ולדימיר סימון: אנחנו עושים את בחינת תזרים המזומנים בין פרויקטים מתקדמים יותר לפרויקטים אחרים ומתגברים בשלב הזה.

אברהם הירשזון: זאת אומרת, אנחנו עוד צפויים בעתיד לבקשה לתוספת לפרויקטים אחרים?

ולדימיר סימון: התקציב בנוי ממספר תכניות.

ולדימיר סימון: בגלל זה אנחנו גם מגיעים לכאן.

חיים אורון: השאלה היא האם יש פרויקטים שנעצרים ולא מתוקצבים, או שקצב ההשלמה שלהם מתעכב בגלל התרגיל הזה או בגלל דברים אחרים, וזה קובע את סדרי העדיפויות של המשרד.

ולדימיר סימון: ברור מאליו שסדרי העדיפויות של המשרד נקבעים על-פי התקצוב הכללי של המשרד.

חיים אורון: כאשר אישרו את התקציב אני מתאר לעצמי שבחוברת של מע"צ הופיעה רשימת פרויקטים: כביש 44 ככה, וכביש 72 ככה, וכביש 82 ככה.

חיים אורון: היום כאשר אנחנו כאילו מחליטים רק להעביר ממקום למקום אנחנו בעצם מחליטים שיכול להיות שאת הכביש לבאר-שבע עכשיו "יתקעו" כי יגמר התקציב.

חיים אורון: אני חושב שצריך לבוא לכאן ולהגיד לנו: ראו חברים, קחו בחשבון שהיות והסל סגור לא יהיו לנו תקציבים לפרויקטים האלה והאלה.

חיים אורון: יכול להיות שתגידו שאין בעיה, כי במקום מסוים עליתם על קברים ולכן הביצוע נעצר ממילא, במקום אחר יש בית ולכן זה לא בוצע, ובמקום אחר הכביש נעצר כי נגמר התקציב.

ולדימיר סימון: ברור מאליו שהתקצוב הכללי של המשרד קובע.

ניסן סלומינסקי: אגיד לך מהיכן זה נלקח.

ניסן סלומינסקי: עברתי על הפרטים שמופיעים אחר-כך.

ניסן סלומינסקי: אתם עושים מה שאתם עושים פעם שנייה ושלישית, והיתה לי שיחה אתך בעניין זה.

ניסן סלומינסקי: עוד מעט אנחנו נגיע למצב שיורידו כסף ממינהל הבטיחות ויעבירו לסעיף שנקרא "כבישים עירוניים".

ניסן סלומינסקי: פה 37 מיליון שקל, פה עוד קצת והנה פתאום מורידים 47 מיליון שקל מסעיף כבישים בין-עירוניים לצורך כיסוי הגירעון הזה.

ניסן סלומינסקי: מאיפה ממלאים את החוסר הזה?

ניסן סלומינסקי: עוד מעט נגיע לשתי העברות שונות, שמשום מה לא מופיעות צמודות זו לזו, שמורידות כסף ממינהל הבטיחות ומעבירות בדיוק לסעיף הזה.

ניסן סלומינסקי: עושים את זה בדרך עקיפה.

ניסן סלומינסקי: בסופו של דבר ממלאים את הבור מדבר שלה

ניסן סלומינסקי: ערכתי אף אחד מאיתנו לא היה מוכן לו וזה מנושא מינהל הבטיחות בדרכים.

ניסן סלומינסקי: לא נותנים לחברי הוועדה את האינפורמציה.

משה גפני: מה הפרויקטים שבהם הביצוע מתעכב, או שלא נעשה חישוב נכון, שמהם מורידים את הכסף?

הרצל בן-יהושע: בעיקרון, לא מורידים כסף מהרשות לבטיחות בדרכים אלא להיפך, אנחנו מוסיפים.

הרצל בן-יהושע: אם אנחנו לוקחים במכלול את כל פעולות הבטיחות, אנחנו מוסיפים 42.5 מיליון שקלים.

הרצל בן-יהושע: רציתי להעמיד דברים על דיוקם.

הרצל בן-יהושע: בסך הכול אנחנו מגדילים את התקציב של הרשות לבטיחות בדרכים מ-120 מיליון שקל ל-142.5 מיליון שקל.

אברהם הירשזון: ובאשר לדבריו של חבר הכנסת סלומינסקי?

הרצל בן-יהושע: מה שאנחנו עשינו שם, היות וזה היה מתוקצב ב-120 מיליון שקל, והקטע של התשתיות היה מתוקצב גם כן בהכנסה מותנית, אנחנו מעבירים את ההכנסה המותנית לפעולות אחרות של הרשות, בעיקר למשטרה ולמשרד החינוך וכן לפעולות נוספות של ניידות הבטיחות.

הרצל בן-יהושע: משרד התחבורה אמור לקבל תוספת של 120 מיליון שקל לנושא תשתית.

הרצל בן-יהושע: מתוך ה-120 מיליון שקל, נוסיף 42.5 מיליון שקל לנושא של תשתית בטיחותית.

הרצל בן-יהושע: אם אני משווה את זה להקצאה המקורית, שהסתכמה ב-120 מיליון שקל, אז בסך הכול זה יהיה עכשיו 120 42.5, זה יהיה 162.5 מיליון שקלים.

אברהם הירשזון: אתה טוען שאתם אף הגדלתם את התקציב המיועד לנושא הבטיחות בדרכים אבל בפורמט שונה ממה שהוא היה בעבר.

אברהם הירשזון: עדיין לא עניתם לשאלתם של חברי הכנסת אורון וגפני, ולחבר הכנסת כהן שגם רוצה לשאול עכשיו שאלה וכבר תהיה תשובה משותפת, על מה שנעצר, אם נעצר, ומאיפה אתם לוקחים את התקציבים האלה.

הרצל בן-יהושע: הייתי רוצה להציג אולי את הפן הכללי ואם נצטרך להיכנס לפרטים אז מר ולדימיר סימון יוכל להציג את זה טוב בהרבה ממני.

הרצל בן-יהושע: אנחנו לא משנים כמעט בכלל את ההרשאה להתחייב.

הרצל בן-יהושע: מטבע הדברים מתכננים תכנית שנתית אך כאשר ניגשים לבצע נתקלים בכל מיני בעיות.

הרצל בן-יהושע: חבר הכנסת אורון אמר שיש לפעמים בעיות של פינויים, או בעיות סטטוטוריות למיניהן, ובעיות אחרות שקשורות בביצוע.

הרצל בן-יהושע: מע"צ ומשרד התחבורה מנסים למקסם את המקורות שיש ברשותם.

הרצל בן-יהושע: לכן אין מנוס, במהלך השנה חייבים להעביר מפרויקט לפרויקט כי אחרת אנחנו נגיע למצב שבסוף השנה ישארו עודפי תקציב גדולים.

יצחק כהן: נושא הבטיחות בדרכים עלה וירד ופוצל ואוחד, כן משרד התחבורה, לא משרד התחבורה, כן בין-משרדי, לא בין-משרדי.

יצחק כהן: אני בכל אופן לא יודע כמה בסופו של דבר מושקע ואיפה מושקע בסך הכול בנושא הבטיחות.

אברהם הירשזון: הוא אמר את זה עכשיו.

יצחק כהן: לא.

יצחק כהן: זה פוצל ואוחד ופוצל שוב, אנחנו לא יודעים איפה זה עומד.

ניסן סלומינסקי: הייתי מציע, ברשותך, לקפוץ לפנייה מס' 199, שם מבקשים העברות כספיות פנימיות בתקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

ניסן סלומינסקי: אני קורא שם שמורידים מרשות הבטיחות בדרכים 37 מיליון שקל ומעבירים את זה לכבישים עירוניים ולתשתית בטיחות, ואני כבר לא יודע מה היא ההגדרה המדויקת של זה.

ניסן סלומינסקי: להערכתי זה המעגל שנסגר רק שהם מרחיקים קצת את הבקשות זו מזו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רואים שההרשאות להתחייב של הרשות לבטיחות בדרכים יורדות מ-40 מיליון שקל ל-3 מיליון שקל.

ניסן סלומינסקי: במילים פשוטות, הם הולכים והורגים את כל הרשות לבטיחות בדרכים.

חיים אורון: זה הכל בהרשאות להתחייב, בהוצאות מותנות.

ניסן סלומינסקי: אני מרגיש שיש מדיניות של משרד התחבורה – והיא מתבטאת לא רק פה אלא גם בדברים אחרים – להרוג כל מה שקשור לרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

ניסן סלומינסקי: לא רק שהחליפו את היושב-ראש ואני לא יודע אם הכניסו מישהו אחר.

ניסן סלומינסקי: יש לי תחושה קשה שהולכים להרוג את כל הנושא.

אברהם הירשזון: להיפך, יכול להיות שדווקא יהיה יושב-ראש טוב יותר עכשיו ויוסיפו תקציב.

אברהם הירשזון: השאלה היא האם מורידים תקציב או לא מורידים תקציב.

ניסן סלומינסקי: אמרתי, על-פי הערכתי מורידים תקציב.

הרצל בן-יהושע: הייתי רוצה להציג פה את הפנייה שלי לאגף התקציבים ב-27.5.

הרצל בן-יהושע: כתבתי כך: "שינוי חיצוני בתקציב של הרשות לבטיחות בדרכים – הבקשה הזאת נועדה להתאים את תקציב הפיתוח לסיכום של משרד האוצר ומשרד התחבורה בקשר לתקציב הבטיחות, ובהתאם להחלטת מועצת הרשות לבטיחות בדרכים.

הרצל בן-יהושע: במקביל, בהתאם לסיכום הנ"ל, יש לתקצב תוספת של 42.5 מיליון שקל לנושא תשתיות בטיחות מהמקורות הנוספים שיקבל משרד התחבורה לנושא תשתיות".

ניסן סלומינסקי: כלומר, תשתיות בטיחות זה לא סתם סלילת כבישים?

הרצל בן-יהושע: נושא בטיחות כולל גדרות בטיחות, אלמנטים בטיחותיים, סידור צמתים.

הרצל בן-יהושע: אני מוכן להציג את המכתב לוועדה.

אברהם הירשזון: זאת היתה בהחלט תשובה לחבר הכנסת סלומינסקי, שגם העלה את הנושא של פנייה מספר 199, שאנחנו נאשר אותה מיד.

אברהם הירשזון: אבל חבר הכנסת כהן ביקש לדעת פרטים נוספים, אבקש שתתייחס.

הרצל בן-יהושע: אני אנסה להציג ואלך מהמיקרו אל המקרו.

הרצל בן-יהושע: קודם כול, לרשות לבטיחות בדרכים - - -

יצחק כהן: שהיא ת"פ של מי?

יצחק כהן: היא בין-משרדית, כפי שנאמר לנו?

הרצל בן-יהושע: היא רשות סטטוטורית בתוך משרד התחבורה, זה ההגדרה שלה.

הרצל בן-יהושע: זה כבר לא בין-משרדי.

הרצל בן-יהושע: הרשות לבטיחות בדרכים מחלקת את הכסף בין כל משרדי הממשלה כולל המשטרה, משרד החינוך וצה"ל שעושה פעולות שונות.

יצחק כהן: פעם כולם היו שותפים בזה.

הרצל בן-יהושע: אף פעם לא כולם היו שותפים.

הרצל בן-יהושע: הכסף במקור נכנס ממה שנקרא דמים על דמי ביטוח חובה.

הרצל בן-יהושע: זה היה פעם 5% וירד ל-3.75%.

הרצל בן-יהושע: ברשות הזאת – זה מה שנקרא קרן הבטיחות – השנה יהיו 120 מיליון שקל, בלי תקציב ממשלתי, שיחולקו בין כל משרדי הממשלה.

הרצל בן-יהושע: בא שר התחבורה ואמר: אני מבקש כעת להגדיל את תקציבי הבטיחות מהמקורות הנוספים שיש לי למשרד התחבורה.

הרצל בן-יהושע: אני מבקש להוסיף ל-120 מיליון שקל 42.5 מיליון שקל, שזה חלק מהתוספת שמשרד התחבורה מבקש לנושא תשתית.

הרצל בן-יהושע: זאת אומרת, קבענו סדרי עדיפויות במקורות שאנחנו אמורים לקבל ממשרד התחבורה ונתנו עדיפות ראשונית לנושא הבטיחות בדרכים.

הרצל בן-יהושע: אנחנו הוספנו 42.5 מיליון שקל.

הרצל בן-יהושע: אם התשתיות היו אמורות להיות מתוקצבות לפי הוורסיה הישנה בערך ב-20 מיליון שקל, הן יהיו מתוקצבות עכשיו ב-42.5 מיליון שקל.

הרצל בן-יהושע: השתחררו 20 מיליון שקל, שזה הכסף של הקרן, כסף של תקציב מותנה בהכנסה.

הרצל בן-יהושע: את זה אנחנו לקחנו וחילקנו לנושאים אחרים שהם נושאי בטיחות, בעיקר למשטרה ולמשרד החינוך.

הרצל בן-יהושע: חלק קטן מיועד לפעולות הסברה ופעולות של ניידות בטיחות שמבצע משרד התחבורה.

הרצל בן-יהושע: בסך הכול יש מעל 62.5 מיליון שקל.

הרצל בן-יהושע: אגב, אם אני מסתכל באופן כולל במקרו על תקציבי הבטיחות אז תקציבי הבטיחות הם גדולים יותר מכיוון שיש פרויקטים בכבישים העירוניים ובכבישים הבין-עירוניים שהמוטיב העיקרי להכנסתם לתכנית העבודה הוא המוטיב הבטיחותי.

הרצל בן-יהושע: פעם רצינו לעשות חישוב, ויכול להיות שהמשרד כן צריך לעשות את זה, לאסוף את כל הפרויקטים שהבטיחות מהווה בהם את המוטיב העיקרי.

הרצל בן-יהושע: אם אנחנו נאסוף את הכול – והרי אין זה משנה אם התקציב הוא של הרשות או שהוא בא ממקורות אחרים – אנחנו נגיע לסכומים שהם גדולים הרבה יותר ממה שמתוקצב פרופר לרשות לבטיחות בדרכים.

אברהם הירשזון: זה ברור, אבל זה יהיה גם בהשוואה לשנים אחרות.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת כהן, אני חושב שקיבלת הסבר רחב בנושא הזה.

יצחק כהן: יש לי שאלה משלימה.

יצחק כהן: מתוך 160 מיליון שקל, כיצד יחולק הכסף בין המשרדים?

יצחק כהן: כמה למשרד התחבורה, כמה למשטרה, כמה למשרד החינוך?

הרצל בן-יהושע: לתשתיות – 42.5 מיליון שקל; למשטרה שיש בה שני סעיפים זה 54 5.5 – יחד זה קרוב ל-60 מיליון שקל; למשרד החינוך – 19 מיליון; למועצות בטיחות בתוך הרשויות המקומיות – 10 מיליון שקל; לגף ניידות הבטיחות ולגף קציני בטיחות – סדר גודל של כ-4.5 מיליון שקל; לנושא הסברה – 15 מיליון שקל; לפרויקטים ספציפיים במט"ח שאנחנו מממנים אותם, ביניהם חוק המובילים (אמורים לחייב גם את בעלי המשאיות, לא רק את הנהגים, בבטיחות של המשאיות שלהם.

הרצל בן-יהושע: אם במשאית יימצא פגם בטיחותי, בעיקר בנושא של עומס-יתר, אפשר יהיה לחייב גם את בעל המשאית ולא רק את הנהג ואנחנו רוצים לפקח על כך) ונושא של חינוך תעבורתי בבתי-הספר – הכנסנו קצת פחות ממיליון שקל.

הרצל בן-יהושע: בגדול, המשטרה תקבל כ-60 מיליון שקל מתוך 160 מיליון שקל; ותשתיות יקבלו כ-40 מיליון שקל.

אברהם הירשזון: אני מודה לך מאוד.

יצחק כהן: במשרד התחבורה ישארו 80 מיליון שקל.

יצחק כהן: זה נושא בעייתי מאוד.

יצחק כהן: שני הרוגים ליום זה נורא.

משה גפני: לא קיבלנו תשובות מאילו פרויקטים לוקחים את זה.

ולדימיר סימון: מטבע הדברים, אנחנו מניידים את התקציב ומתאימים את תזרים המזומנים בין פרויקטים שמתקדמים יותר לפרויקטים שמתקדמים פחות, או שהביצוע שלהם מיועד למשל לסוף השנה.

ולדימיר סימון: כך אנחנו מתגברים פרויקטים שנמצאים בביצוע מתקדם מאוד.

ולדימיר סימון: כמו שאמרתי, באשדוד, בכביש רוחב 7, בכביש 444.

משה גפני: מאין לוקחים?

ולדימיר סימון: לוקחים מפרויקטים שטרם יצאו לביצוע, או לא ייצאו, למשל מחלף חב"ד שנמצא בהתדיינות משפטית והביצוע לא יוצא לדרך.

ולדימיר סימון: אנחנו מתאימים את התקציב, מורידים את תקציב המזומנים לטובת הפרויקטים הממשלתיים בהם הקבלנים נמצאים בביצוע; כנ"ל בכביש 453 באזור שהם, המכרז צפוי להתפרסם רק בסוף השנה ואם כך המזומן לא נחוץ ברגע זה ואנחנו מתאימים את התזרים.

משה גפני: לאן זה עובר?

ולדימיר סימון: לפרויקטים ממשלתיים.

אברהם הירשזון: הצבעה על פניות מס' 187 ו-199 בעד – רוב נגד – 2 הפניות נתקבלו.

אברהם הירשזון: אושרו שתי הבקשות, גם 199 וגם 187.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 190 הצבעה על פנייה מס' 190 בעד – רוב נגד – 1 הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: הפנייה אושרה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 192 – פיתוח במגזר הדרוזי והצ'רקסי.

אברהם הירשזון: הצבעה על פנייה מס' 192 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הפנייה אושרה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 195 – תקציב מענקים של משרד הפנים, תגבור מענק הבירה בהתאם להסכמים.

אברהם הירשזון: הצבעה על פנייה מס' 195 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הפנייה אושרה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 196 – הפנייה התקציבית נועדה להוסיף 25,000 שעות לימוד עבור יישום דוח שושני לשנת תשס"ד.

משה גפני: אני רוצה הסבר.

משה גפני: אולי חבר הכנסת משולם נהרי יוכל להסביר.

ניסן סלומינסקי: כולנו רוצים הסבר.

ניסן סלומינסקי: אני מציע להשאיר את זה בצד.

אברהם הירשזון: אני שם את זה בצד.

אברהם הירשזון: אני לא רוצה לדון בזה היום.

אברהם הירשזון: מה שדורש הסבר אני דוחה למועד אחר.

משולם נהרי: בקשר לדוח שושני ---

אברהם הירשזון: אנחנו לא דנים בזה כעת.

אברהם הירשזון: לחבר הכנסת גפני ולחברים אחרים יש שאלות בעניין זה.

אברהם הירשזון: בעקבות ההערות ששמענו פה גם אני רוצה להקשיב לזה בקשב רב.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת נהרי, אבקש ממך להיות בדיון הבא כאשר נדבר על הנושא הזה כדי שנוכל להקשיב לך.

יצחק כהן: בשאר הפניות לא הקשבת בקשב רב?

אברהם הירשזון: הצבעה על פנייה מס' 198 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: הפנייה אושרה.

יצחק כהן: אני מבקש לעכב את פניות 199 ו-187.

יצחק כהן: שמענו שמתקציב של 160 מיליון שקל, רוב התקציב (80 מיליון שקל) ישאר במשרד התחבורה.

יצחק כהן: כלומר זה לא מיועד לבטיחות.

יצחק כהן: פעם זה היה בין-משרדי.

יצחק כהן: זה לא מופנה לבטיחות.

יצחק כהן: אני מבקש שיהיה כאן

יצחק כהן: דיון מסודר על כל נושא הבטיחות בדרכים.

אברהם הירשזון: כן, בשמחה ובאהבה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 200 הצבעה על פנייה מס' 200 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: הפנייה אושרה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, מעבירים פה כסף לשיפוץ משרדים ומורידים מהרשות לבטיחות.

משה גפני: עם כל הכבוד, באמת לא בסדר שאנחנו לא מקבלים אפילו הסבר.

אברהם הירשזון: אל"ף, לא מורידים מבטיחות בדרכים.

אברהם הירשזון: בי"ת, ביקש חבר הכנסת יצחק כהן שיתקיים פעם אחת דיון יסודי בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני בהחלט איעתר לבקשתו.

משה גפני: עד כאן בסדר.

משה גפני: מה זה שיפוץ משרדים?

רפרנט משרד האוצר: יש החלטת ממשלה שמרכזים את כל משרדי הממשלה ---

אברהם הירשזון: לא נתתי לך רשות דיבור.

אברהם הירשזון: תשאל את זה פעם אחרת.

אברהם הירשזון: אני רוצה לעבור הלאה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 201 – שינויים פנימיים בתקציב השוטף של משרד התחבורה בתקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

הרצל בן-יהושע: הסברתי קודם שאנחנו משחררים כסף שהתפנה ומעבירים אותו מהפיתוח לנושאים הרגילים, כאשר אנחנו תגברנו את תקציב הפיתוח ב-42.5 מיליון שקל.

אברהם הירשזון: הצבעה על פנייה מס' 201 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הפנייה אושרה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 204 – הרשאה להתחייב בהתאם להסכם ראש העין.

אריאל לוין: משרד השיכון ומינהל מקרקעי ישראל מתכננים בראש העין החדשה כ-15,000 יחידות דיור חדשות.

אריאל לוין: כדי לאזן במידה מסוימת, חלקית, בין השכונות החדשות שבנויות בסטנדרד גבוה ובין ראש העין הוותיקה, שם יש הזנחה בכבישים, במוסדות הציבור ובתשתיות הוסכם בשנה שעברה עם אגף התקציבים לתקצב 90 מיליון שקל בהרשאה להתחייב.

אריאל לוין: ההרשאה להתחייב תוקצבה וגם יצאה התחייבות.

אריאל לוין: פשוט יש שינוי בהתחייבות, במקום תשתיות – למוסדות ציבור.

אריאל לוין: החשב אמר שהוא לא יכול להשתמש בהתחייבות הקודמת שנרשמה.

אריאל לוין: לכן טכנית מעבירים את ההתחייבות, מבטלים 70 מיליון שקל מתוך ה-90 מיליון שקל של ההתחייבות בתקציב 2002 ומבקשים לרשום אותם ב-2003.

משה גפני: אתמול היתה עתירה ושר הפנים הודיע, בניגוד לעמדת הרשות המקומית, שהיות וחסר כסף הוא מצהיר לבית-המשפט שלא צריך לבנות 3 בתי-כנסת בשכונות החדשות בראש העין.

משה גפני: אני מבקש לדעת, האם הפרויקט שמוצג כאן קשור לזה?

משה גפני: בבניית בתי-הכנסת משתתף גם משרד השיכון.

משה גפני: אני שואל האם בפרויקט הזה שעליו אתה מבקש כעת אישור כלול גם עניין בתי-כנסת בשכונות החדשות, בשכונת טל?

רוני בריזון: כמה בתי-כנסת יש בראש העין?

אריאל לוין: אמרתי בתחילת דברי, התקציב הזה מיועד אך ורק לשכונות הישנות.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת גפני, בואו נאמר שאתה העלית את הנושא הזה, שאלת את שאלתך.

אברהם הירשזון: אתה יודע מראש שאין לזה שום קשר כי פה מדובר בראש העין החדשה ושם בישנה, אבל שאלת.

אברהם הירשזון: אנחנו רוצים להיטיב עם תושבי ראש העין הישנה.

אברהם הירשזון: לכן בואו נצביע.

אברהם הירשזון: הצבעה על פנייה מס' 204 בעד – רוב נגד – מיעוט הפנייה נתקבלה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הפנייה אושרה.

אברהם הירשזון: יש פה עוד כמה בקשות שחברי הכנסת אורון ושוחט ביקשו להעיר עליהן.

אברהם הירשזון: הם לא נמצאים פה ולכן לא נדון בהן היום.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הישיבה נעולה.