ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 39, 2003-07-07 11:00

אברהם הירשזון: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אברהם הירשזון: אנו דנים היום במפלגת עלה ירוק-בקשה להארכת מועדים לפי סעיף 10(ו) לחוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973

יעקב ליצמן: אני מתנגד לכך, כיוון שמה שיקרה לאט לאט אנו נתחיל לאשר את כל המפלגות.

יעקב ליצמן: אנו צריכים לקבוע מועד בו נדון על הכל ביחד.

יעקב ליצמן: בנוסף, זו הפעם השנייה שמבקר המדינה מביא לנו בדיעבד.

יעקב ליצמן: גם מבקר המדינה כפוף לדברים והוא לא יכול להביא את הדברים לאחר שעבר התאריך.

יעקב ליצמן: בשל כך אני מתנגד ואני מבקש להצביע נגד.

אברהם הירשזון: אני מתייחס להערה שלך בכל הרצינות ועל כן אני מבקש ממנהל הוועדה להוציא מכתב למבקר המדינה, ולומר לו כי זו לא הפעם הראשונה שאנו מקבלים את הדברים לאישור בדיעבד, וכי חברי הכנסת של הוועדה העירו בנוגע לכך כי זה לא מקובל ולא ראוי, וגם שאנו מבקשים בעתיד כי כל נושא כזה יבוא במועדו.

סלומיאנסקי: לא כדאי להזמין לכאן את המפלגה כדי שנדע מי זו המפלגה הזו.

אברהם הירשזון: האם אתה רוצה את המפלגה או את מוצריה?

סלומיאנסקי: האם המפלגה הזו היא בעד או נגד סמים?

הירשזון: המפלגה הזו כשמה כן היא.

הירשזון: היא בעד החקלאות במדינת ישראל ועל כן קוראים לה עלה ירוק ולא עלה נובל.

יעקב ליצמן: אדוני היו"ר, אתה לא התייחסת להערה הראשונה שלי.

אברהם הירשזון: אני התייחסתי לכך ואמרתי שאתה צודק, וזה נכון לקבוע מועד מסויים בו נדון בכל הדברים ביחד.

אברהם הירשזון: טמיר, אני מבקש כי תוסיף למכתב גם את ההערה של ליצמן בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: חה"כ יעקב ליצמן נמנעים: אין

אברהם הירשזון: בהתאם לסעיף 97א לתקנות הכנסת החליטו יו"ר הכנסת והסגנים להעביר לדיון מהיר בוועדת הכספים את הצעתו של חה"כ אבשלום וילן, העברת כספי החטיבה להתיישבות והמועצות האזוריות למימון המאחזים הבלתי חוקיים.

אברהם הירשזון: אני מעביר את רשות הדיבור לחה"כ וילן.

אבשלום וילן: לדיון הזה הוזמנו מספר אנשים שלא הגיעו.

אבשלום וילן: היכן מנכ"ל החטיבה להתיישבות?

סלומיאנסקי: היו"ר נמצא.

אבשלום וילן: אבל המנכ"ל לא נמצא.

אברהם הירשזון: האם אדוני רוצה לדחות את הדיון כדי שנזמן אותם פעם נוספת?

אבשלום וילן: חשב החטיבה להתיישבות גם לא הגיע.

אבשלום וילן: נאמר לי כי הוא לא קיבל הזמנה.

אבשלום וילן: אולי ניתן לזמנן אותו עכשיו.

טמיר כהן: הוא הוזמן.

אבשלום וילן: האם אפשר להתקשר אליו עכשיו ולזמן אותו?

אבשלום וילן: הוא יושב לא רחוק מכאן.

אברהם הירשזון: יש שתי אפשרויות כעת, או שאנו דוחים את הדיון למועד אחר ונזמן את החשב שוב, או שאתה מעוניין להמשיך את הדיון עם הנוכחים שפה.

אבשלום וילן: יש אפשרות שלישית והיא לזמן את החשב שמתגורר במרחק של 200 מטר מפה.

אבשלום וילן: אלי הגיע מידע מכמה מקורות כי ישנו שימוש בכספי מדינה בכל נושא המאחזים הבלתי חוקיים.

אבשלום וילן: כאשר התחלתי לברר את הסוגייה נתקלתי בקשר של שתיקה.

אבשלום וילן: כולם אמרו נכון, אבל לא הסכימו להעיד.

אבשלום וילן: השיא היה בהאחזות עדי עד שהצבא פינה אותה, ומנכ"ל החטיבה להתיישבות הודה כי החטיבה השקיעה בה כספים והיה שם ויכוח מה חוקי ומה לא חוקי.

אבשלום וילן: היה פינוי של כוחות צבא ומשטרה גדולים על חשבון משלם המיסים, ומצד שני כספי החטיבה להתיישבות שהם כספי מדינה, הושקעו בהקמת המאחז.

אבשלום וילן: אני פניתי בעניין גם לשר שטרית, שגם הוא היה צריך להגיע לדיון הזה, שאישר באוזני כי הדברים אכן לא בסדר והם צריכים להיבדק.

אברהם הירשזון: אני פגשתי אתמול את השר שטרית בכנס רואי חשבון באילת, ועל כן כנראה הוא לא יכל להשתתף בדיון היום.

אבשלום וילן: אני מבין כי הוא העדיף את בתי המלון באילת על הדיון פה היום.

אברהם הירשזון: אתמול היו שם 5,000 רואי חשבון.

אברהם הירשזון: אני חושב כי זהו כנס חשוב מאוד, וזה בסדר שהשר רצה לכבד את הכנס בנוכחותו.

אבשלום וילן: אני חוזר בי.

אבשלום וילן: אני פשוט חושב כי דיון מהיר שחסרים בו כל כך הרבה אנשים, עדיף לדחות.

אבשלום וילן: אני מבקש לדחות את הדיון ולדאוג שבפעם הבאה החשב והמנכ"ל יגיעו וכן השר שטרית.

אנה שניידר: אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה כי לעניין דיון מהיר כתוב בסעיף 97א, כי הוועדה שהנושא הועבר אליה תחל בדיון בתוך שבוע ימים מהעברת הנושא.

אנה שניידר: צריך להודיע לפרוטוקול כי התחלנו בדיון.

אברהם הירשזון: התחלנו את הדיון ושמענו את דבריו של חה"כ אבשלום וילן, אך מאחר שחה"כ וילן ביקש לזמן מספר אנשים נוספים שלא הגיעו היום, אנו נמשיך את הדיון במועד מאוחר יותר.

אברהם הירשזון: דיור לרב הראשי לישראל הראשון לציון, הרב שלמה משה עמר, ודיור לרב הראשי לישראל הרב יונה מצגר

יעקב ליצמן: אנחנו בוועדה אישרנו לרב הראשי במפלגת העבודה, שמעון פרס, תקציב ללשכה מיוחדת בסכום נוסף של 2,500,000 שקלים.

יעקב ליצמן: מדוע אז היא לא כתבה דו"ח נגד ובנושא הזה היא כותבת דו"ח נגד?

יעקב ליצמן: מה ההבדל בין הרב הראשי במפלגת העבודה לרב הראשי לישראל?

אברהם הירשזון: אתה שואל שאלות שאתה צריך לתת עליהן את התשובות בעצמך.

אברהם הירשזון: השאלה היא של מי הכשרות.

סלומיאנסקי: אני חושב כי אישרנו זאת בהתנייה מסויימת בהתחשב בכך שהוא יו"ר האופוזיציה.

אברהם הירשזון: הוא הסכים לכך.

אברהם הירשזון: אני מציע כי מר וינר יפתח את הדיון.

עודד וינר: כפי שפניתי במכתב ליו"ר הוועדה, הרבנים הראשיים לישראל מתגוררים כיום בתל אביב, ואילו הרבנות הראשית לישראל עיקר מושבה, בעיני תושבי מדינת ישראל ובעיני העולם כולו, היא בירושלים.

אנה שניידר: גם על פי חוק.

עודד וינר: הרבנות הראשית לישראל לחלק מבני העם וגם לאלה שאינם בני ברית מהווה סמל ודוגמא ליהדותה ולאפיונה המיוחד של מדינת ישראל כמדינת היהודים.

עודד וינר: כפי שצינה היועצת המשפטית, גם על פי חוק מושב הרבנות הינו בירושלים שהיא בירת ישראל, וזהו גם המסר שאנו שולחים לאומות העולם.

עודד וינר: כל הרבנים הראשיים לישראל כמעט ללא יוצא מן הכלל שימשו בקודש בירושלים.

עודד וינר: הרבנים הראשיים הנוכחים שנכנסו לכהונתם בערב פסח עושים ימים כלילות בעבודתם כדי להתגבר על הפערים שנוצרו בתקופה שלא היו רבנים ראשיים, והם גם עושים מאמצים גדולים מאוד להיכנס לתחומים נוספים.

עודד וינר: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה כי הרבנים הראשיים משמשים בנוסף להיותם רבנים ראשיים, גם כדיינים בבית הדין הרבני הגדול.

עודד וינר: כהונתם של הרבנים הראשיים על פי החוק נמשכת 10 שנים, כאשר הם משמשים ברוטציה, כאשר אחד מהם משמש במשך חמש שנים נשיא מועצת הרבנות הראשית והשני כנשיא בתי הדין הרבניים, ולאחר מכן הם מתחלפים.

עודד וינר: הרבנים הראשיים מתוקף כהונתם מבקשים להיות בירושלים, גם מהסיבה הטכנית הפשוטה שאדם אשר עובד מהבוקר עד הערב ועוד אחר כך גם מחוייב לשיעורים ולארועים כאלה או אחרים, מבקש לגור בירושלים.

עודד וינר: בנוסף לכך, על הרבניים הראשיים מוטלת מטלה שאינה מוטלת בהכרח על אנשי ציבור אחרים, וזה הופעות תכופות למדי בבתי הכנסת הגדולים בירושלים, כמו בית הכנסת הגדול, בית הכנסת ישורון ובית הכנסת הספרדי הגדול, בשבתות ובארועים מיוחדים כמו שבת תשובה, ראש השנה, יום כיפור, שבת הגדול, שבועות וכו'.

עודד וינר: הרבנים הראשיים גם מבורכים במשפחות מרובות ילדים.

סלומיאנסקי: לרב מצגר ישנ רק 6 ילדים.

עודד וינר: הוא עוד צעיר.

עודד וינר: אם תהיה לו דירה בירושלים אז יהיה לו יותר קל.

עודד וינר: לרב עמר ישנם 12 ילדים.

עודד וינר: הרבנים הראשיים מבקשים לגור בירושלים בתקופת כהונתם, כפי שנהגו קודמיהם.

עודד וינר: לפי כל הבירורים המקדמיים שאני ערכתי, הוועדה הנכבדה הזו היא הסוברניתמ על פי החוק לקבוע את תנאי שכרם של הרבנים הראשיים לישראל.

עודד וינר: הרבנים הראשיים היום ברוב הדברים מוצמדים לתנאי הדיינים, כאשר הרעיון היה לצרף אותם לגוף גדול יותר לצורך השוואת תנאי כהונתם, שכרם ותנאי הגמלאות.

עודד וינר: למרות זאת הם מופיעים בחוק כסקטור נפרד.

עודד וינר: עלתה שאלה מה יקרה אם יאשרו לרבנים ראשיים דירה בירושלים בהיותם נושאי משרה שיפוטית או דיינים, וגם כל 400 נושאי משרה שיפוטית ירצו גם כן לעבור לעיר שיפוטם או לעיר שבה הם התמנו לכהונתם.

עודד וינר: אנו ביקשנו כי היות והרבנים הראשיים הם יחודיים ועומדים כיהלום בפני עצמו ליצור להם כטגוריה נפרדת, כפי שבסמכותה של הוועדה בהתאם לאמור בחוק, ולהגדיר קטגוריה של רבנים ראשיים, ואז לא נצטרך לגרור איתם גם את נושאי המשרות השיפוטיות האחרים.

עודד וינר: אינו דומה הרב הראשי לישראל לדיין, שופט וכו'.

עודד וינר: אני ראיתי בחוות הדעת של היועצת המשפטית כי היא הזכירה את נשיא בית המשפט העליון כנמצא ברמה מקבילה לזו של הרב הראשי לישראל.

עודד וינר: את הרבנים הראשיים פוקדים מכל קצוות הארץ והעולם, ואני חושב כי זה לכבוד למדינת ישראל כי הם יגורו בירושלים.

עודד וינר: רק לפני שבוע הממשלה קיבלה החלטה כי כל הכנסים יהיו בירושלים.

עודד וינר: כל בעל משרה ברמה כזו שקובע את משכנו בירושלים, כפי שהחוק מחייב את הרבנים הראשיים, מביא כבוד למדינת ישראל.

עודד וינר: הנושא הזה התגלגל בכמה ורסיות, ובהחלטה הקודמת משנת 1994 מפורטים כל התנאים של הרבנים הראשיים שהיו זכאים לדירת שרד.

עודד וינר: במזכירות הממשלה חושבים כי לא פג תוקפה של ההחלטה הזו.

עודד וינר: לכן גם ביקשתי חריגה לגבי שני סעיפים בהחלטה המדברת על דירה בגודל 120 מטר מרובע, ועל מרחק מינימום של 70 ק"מ.

עודד וינר: אנחנו חושבים כי הרבנים הראשיים ראויים לכך וראוי עם ישראל שהכנסת תחליט החלטה כזו שמנציחה מצב קיים.

אברהם-בייגה שוחט: מה היה המצב לגבי הרב לאו?

עודד וינר: הרב לאו ויתר על כך.

עודד וינר: העניינים נמשך הרבה זמן ובסופו של דבר כאשר אפשרו לו זאת, הוא היה בשלהי כהונתו ואמר כי הוא לא מעוניין בתקופה כזו לעבור, כדי שלא יגידו שהיה פה איזשהו מחטף.

עודד וינר: הרב בקשי עד סוף כהונתו גר בדירה על חשבון המדינה.

ניסים דהן: כמה קילומטרים יש מביתו של הרב עמר עד לירושלים?

עודד וינר: 65 קילומטר.

ניסים דהן: בשביל 5 קילומטר הם עושים בלאגן?

עודד וינר: אם לא היינו צריכים את שני החריגות האלה, אף אחד לא היה מעלה ספק בבקשה כיוון שמכח החוק היינו ממשיכים במצב הקיים.

אברהם-בייגה שוחט: על איזה גודל של דירה אתם מדברים?

עודד וינר: אנחנו מדברים על גודל דירה של 180-200 מטר מרובע.

עודד וינר: אם מדובר היום על שכר דירה של 900 דולר, בדירות היותר גדולות מדובר על שכר דירה של 1,300 דולר.

אברהם-בייגה שוחט: האם מדובר בילדים קטנים שגרים בבית הוריהם?

עודד וינר: כן.

עודד וינר: הילד הקטן ביותר של הרב מצגר הוא בן 3.

עודד וינר: לב עמר יש ילדים קצת יותר גדולים.

אברהם-בייגה שוחט: כמה מילדי הרב עמר חיים בבית?

עודד וינר: 6 ילדים לפחות, כאשר הרבה מהם באים במהלך השבוע ובסופי שבוע.

עודד וינר: אנחנו יודעים על תקדימים הן מבחינת גודל הדירה והן מבחינת המרחק, כולל במקרים של חברי ממשלה ואחרים.

אברהם הירשזון: אם אתה מדבר על תקדימים אתה צריך לפרט.

ניסים דהן: אני אחד מהם.

עודד וינר: החוזה של הרב עמר בדירתו בתל אביב מסתיים בימים אלה.

עודד וינר: אנו משחקים על טוב ליבו של בעל הבית, כי ביקשנו אורכה של מספר ימים עד לאחר ישיבת הכספים של הכנסת, כדי שהוא לא יהיה חסר בית ויוכל לעבור ישירות לירושלים.

אנה שניידר: אני הנחתי על שולחנכם מסמך המפרט בעיה משפטית שתבוא על פתרונה בדיון הזה בוועדת הכספים.

אנה שניידר: נראה לי שההחלטה של הממשלה משנת 1994 התקבלה ללא סמכות חוקית, כי משנת 1981 הסמכות לקבוע משכורות ותנאים נלווים לנושאי משרה ברשויות השלטון, כולל הרבנים הראשיים, שפטים ודיינים, למעט חברי כנסת, היא בידי ועדת הכספים.

אנה שניידר: באפריל 2000 הוגשה בקשה על ידי מזכיר הממשלה דאז, יצחק הרצוג, ליו"ר ועדת הכספים בנושא הרב לאו.

אנה שניידר: במכתב נאמר על ידי מזכיר הממשלה כי דומה שהסמכות לבדוק את הבקשה מצויה בידי ועדת הכספים, וכי הוא לא מסתמך על החלטת הממשלה.

אנה שניידר: יו"ר ועדת הכספים דאז, אלי גולדשמיט, המליץ להעביר את הנושא לוועדת אלוני, על מנת שוועדת אלוני תתייחס אליו ותגיש את המלצותיה לוועדת הכספים.

אנה שניידר: הנושא נדון בוועדת אלוני, אבל משום מה נראה לוועדת אלוני כי הבקשה נזנחה, כי ביקשו הסברים וביקשו כי מזכיר הממשלה יופיע ויסביר את הבקשה, אך הפרטים לא ניתנו.

אנה שניידר: ועדת אלוני המליצה לוועדת הכספים לא לקבל את הבקשה.

אנה שניידר: עכשיו אנו נמצאים במצב שבעצם לצורך העניין החלטת הממשלה לא קיימת וועדת הכספים צריכה לתת את דעתה על מספר נקודות.

אנה שניידר: הנקודה הראשונה היא האם יש מקום בכלל לאשר דירת שרד שלה

אנה שניידר: בדיל מהחזר הוצאות דמי שכירות זה כולל גם הוצאות אחזקה וניקיון.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא נכון.

אנה שניידר: זה מה שקורה לגבי ראש הממשלה.

אברהם-בייגה שוחט: נכון, אבל לא לגבי השרים.

אנה שניידר: זה מה שקורה לגבי נשיא המדינה.

אנה שניידר: לגבי השרים, ועדת הכספים החליטה בתשמ"ב בסעיף 7 להחלטת שכר שרים: "שר החוץ זכאי לדירת שרד בירושלים.

אנה שניידר: שר אחר שמקום מגוריו אינו בירושלים זכאי להחזר הוצאותיו לשכירת דירה בירושלים".

אנה שניידר: אין כאן מגבלה של קילומטרים.

אנה שניידר: בהחלטה נוספת נאמר כי שר שמרכז משרדו בתל אביב ומקום מגוריו מרוחק משם יותר מ-40 קילומטרים זכאי להחזר הוצאות לשכירת דירה במקום שאינו מרוחק.

אנה שניידר: זה לא רלוונטי לענייננו כי אנו לא מדברים על מרכז משרד בתל אביב.

אנה שניידר: אם אנו קוראים את ההחלטה של ועדת הכספים לעניין שכר שרים, אנו רואים כי יש הבחנה בין דירת שרד שאמנם אין לה הגדרה אך אני מביינה כי הכוונה היא גם להחזר הוצאות החזקה, ריהוט ונקיון, לבין החזר הוצאות לשכירת דירה שכאן אין מגבלה של סכום או של קילומטרים.

אנה שניידר: לעומת זאת לגבי חברי כנסת יש החלטה של ועדת הכנסת, החלטת שכר חברי הכנסת, הענקות ותשלומים, שאומרת: "חבר כנסת שמעתיק את מגוריו לירושלים ושוכר דירה לרגל תפקידו כחבר כנסת, זכאי להחזר תשלום שכר דירה לפי הוצאותיו הממשיות, אך לא יותר מהסכום ששווה ל-317 דולר לחודש, ואם הוא הגיש חוזה שכירות כדין הוא זכאי לבהחזר הוצאות עד לסכום בשקלים חדשים השווה ל-634 דולר לחודש".

אנה שניידר: לגבי נושאי משרה שיפוטית היתה בזמנו החלטה של ועדת הכספים שאם הם מעתיקים את מקום המגורים לירושלים נותנים להם אפשרות לשכור דירה במימון האוצר, לפי תנאים של עובדי מדינה.

אנה שניידר: ההחלטה הזו בוטלה על ידי ועדת הכספים בשנת 1995.

אנה שניידר: היום נושאי משרה שיפוטית לא זכאים לשום סיוע בנושא של דיור כאשר הם מעתיקים את מקום מגוריהם כתוצאה מהכהונה שלהם.

דוד גלבאום: אנחנו מכירים החלטה מאוחרת יותר של ועדת השרים, לפיה פועל משרד האוצר היום.

דוד גלבאום: ההחלטה הזו קובעת זכאות לדירת שרד לשר שמקום מגוריו מרוחק 70 קלומטר, ללא הגבלה של סכום, אבל עם הגבלה של שטח לצורכי ארנונה, 120 מטר מרובע.

דוד גלבאום: לפי הנוהל הזה, פועל הדיור הממשלתי כבר שנים רבות.

דוד גלבאום: יש לא מעט דירות כאלה שאנו שוכרים, כולל בקדנציה הנוכחית לשרים הנוכחים.

דוד גלבאום: לגבי הרב הראשי, אני רוצה לומר כי אנו הגוף המבצע.

דוד גלבאום: אנו לא קובעים תקנות אלא מבצעים אותן.

דוד גלבאום: לעניין הביצוע אני יכול לציין כי אין אפשרות למצוא דירה הולמת בטווח של 120 מטר למשפחה המונה מעל 4 נפשות.

דוד גלבאום: אני מניח כי ההחלטה לגבי 120 מטר התייחסה למשפחות שרים שאינן מרובות ילדים.

דוד גלבאום: בשל כך לדעתנו יש כל הצדקה לאשר את הבקשה.

אברהם-בייגה שוחט: כיוון שאני הבאתי את ההצעה להחלטה שהתקבלה ב-1994, אני רוצה לומר כמה דברים על העניין, בלי הדקדקנות הממשלתית.

אברהם-בייגה שוחט: ההחלטה הוגשה לממשלה כיוון שהיתה אנרכיה טוטאלית וכל שר היה מנהל שוק פרסי עם יחידת הדיור, לגבי גודל הדירה, מיקומה, שכר הדירה וכו'.

אברהם-בייגה שוחט: הדבר הזה לא נראה לי, ועל כן ישבתי עם החשב הכללי והבאנו לממשלה הצעה שעל פיה נהגו והיא היתה נכונה בשעתה.

אברהם-בייגה שוחט: ראש הממשלה ושר החוץ היו בקטגוריה נפרדת, והם קיבלו דירות שהממשלה גם החזיקה אותן באופן שוטף.

אברהם-בייגה שוחט: לכל שאר השרים נקבעו שתי מגבלות, מגבלה של 120 מטר, ומגבלה של מרחק של 70 קילומטר.

אברהם-בייגה שוחט: הדירה שאני שכרתי בירושלים היתה 160 מטר וסגרתי עם קיר מדיקט 40 מטר.

אברהם-בייגה שוחט: סגרנו כמה חדרים כדי שהדירה תהיה בגודל של 120 מטר.

אברהם-בייגה שוחט: עם המרחק היינו גמישים.

אברהם-בייגה שוחט: אם מישהו גר בתל אביב, הרצליה או בראשון לציון, והמרחק היה 66 קילומטר, גם זה היה נכנס בתוך הקטגוריה.

אברהם-בייגה שוחט: החשכ"ל בזמני מאוד הקפיד בעניין.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב כי אם במשפחה יש מעל 3 ילדים החיים בבית, יש לתת תוספת בקילומטרים.

אברהם-בייגה שוחט: אני הייתי מציע כי יאמר שכל ילד שנמצא בבית, מעל ל-3 הילדים, יקבל 15 מטרים נוספים, כאשר הגג יהיה 170-180 מטרים.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שזה עונה לבעיות וזה נותן ביטוי לשאלה מה קורה אם במשפחה יש יותר ילדים.

אברהם-בייגה שוחט: בנוסף, גמישות המרחק היא גמישות סבירה לחלוטין.

אברהם-בייגה שוחט: צריך לזכור שהילדים שצריכים להיספר צריכים להיות מתחת לגיל 18.

ניסים דהן: כל זמן שהילדים בבית הם צריכים להילקח בחשבון.

אברהם הירשזון: מה קורה אם הוא בצבא באותו זמן?

יעקב ליצמן: אני תומך במה שבייגה אומר, מלבד ההערה האחרונה.

יעקב ליצמן: אני חושב שאם ילד מעל גיל 18 והוא עדיין גר בבית, הוא צריך להילקח בחשבון.

יעקב ליצמן: ניתן לבדוק את זה.

אברהם הירשזון: מה מספר הילדים של הרבנים הראשיים שהם מתחת לגיל 18?

עודד וינר: אני חושב שאצל אחד יש ארבעה ילדים שהם מתחת לגיל 18, ואצל השני שישה או שבעה.

יעקב ליצמן: אנחנו בוועדה דנים כל הזמן על חריגים.

יעקב ליצמן: דנו על שמעון פרס, ואני מצדיק את מה שעשינו.

יעקב ליצמן: בימים האחרונים גם שר השיכון אושר כחריג כאשר קיבל את הדירה של ניסים דהן, ואי אפשר להשוות את מספר הילדים שלו למספר הילדים של ניסים דהן.

יעקב ליצמן: אני חושב שצריך גם להתחשב בזה שהיום לנסוע מתל אביב לירושלים גם כאשר מדובר ב-60 קילומטר, זה לוקח הרבה יותר זמן.

אברהם-בייגה שוחט: היום זה לוקח פחות זמן.

אברהם-בייגה שוחט: זה לוקח שלושת רבעי שעה.

אברהם הירשזון: זה לוקח מהר מאוד היום.

אברהם הירשזון: אני נוסע כל יום.

יעקב ליצמן: אני חושב שצריך לאשר את הבקשה.

חיים אורון: אנחנו הפכנו לוועדה של חברים.

חיים אורון: צריך לזכור כי לא מדובר באנשים מחוסרי דיור.

חיים אורון: אם יש להם דירה הם יכולים להשכיר אותה ולשכור דירה בירושלים לעשר שנים.

חיים אורון: לשר אני לא יכול לומר את אותו הדבר כי יכול להיות שכהונתו תימשך רק חצי שנה.

חיים אורון: פה מדובר על נבחר לעשר שנים.

ניסים דהן: לי אסור היה להשכיר את דירתי.

אברהם-בייגה שוחט: ח"כ אורון, אני חושב שאתה צריך לאסור עליו להשכיר את דירתו, ואם הוא כבר ישכיר את דירתו אז שאת הכסף יעביר לממשלה.

חיים אורון: זה מה שאני אומר.

חיים אורון: הרבנות תשלם לו עבור הוצאות ארוח והוצאות אחרות.

חיים אורון: מדוע צריך להחזיק דירות שרד לסוג משרה כזה?

חיים אורון: הרי זה לאט לאט יתפשט.

חיים אורון: אם אותו רב היה ירושלמי הוא לא היה מקבל כלום, אלא רק עבור הוצאות ארוח.

חיים אורון: כל הסיפור הזה הוא כיוון שאותו רב נוסע 60 קילךומטר.

חיים אורון: אני מציע שהוא לא יסע את המרחק הזה כלל ויעתיק את מקום מגוריו ל-10 שנים, כמו שהרבה אנשים עושים כאשר הם עוברים ממקום למקום ל-10 שנים.

חיים אורון: צריך לזכור שלא מדובר באנשים שהכריחו אותם לבחור באותו תפקיד ושלחו אותם לבסיס בעובדה או לבסיס בחרמון.

חיים אורון: אותם אנשים ידעו במה מדובר.

חיים אורון: מדובר פה ב-1,500 דולר לחודש כפול 12 חודשים כפול 10 שנים.

חיים אורון: לא מדובר באנשים מחוסרי דיור.

חיים אורון: האדם כבר מחזיק דירה במשכורתו.

חיים אורון: אם רוצים להגדיל את המשכורות של הרבנים הראשיים, שיגידו זאת.

חיים אורון: האחד יקנה בזה דירה והשני יקנה בזה ספרים.

אנה שניידר: לגבי חברי כנסת זה באמת המצב.

אנה שניידר: אותו החזר של 634 דולר לחודש מותנה בכך: "חבר הכנסת אשר העתיק את מגוריו באופן זמני לירושלים לרגל תפקידו כחבר הכנסת, זכאי להחזר תשלום שכר דירה כאמור בסעיף קטן (א), ובלבד שיתקיימו כל אלה: 1.

אנה שניידר: אין שינוי במקום מגוריו הקבוע.

אנה שניידר: 2.

אנה שניידר: דירת הקבע לא תושכר".

אנה שניידר: מכאן שאם הוא משכיר את דירת הקבע שלו הוא לא זכאי להחזר.

חיים אורון: לגבי חברי הכנסת זהו תחליף להוצאות מלון.

חיים אורון: היה מקרה של ח"כ מסויים שכן השכיר את דירתו והיו דיונים בוועדת האתיקה על כך.

חיים אורון: אמרו כי במקום שאתה תלך לבתי מלון שלושה לילות בשבוע, שזה יעלה לכנסת הרבה יותר, זכותך לקבל דירה שאינה קבועה.

חיים אורון: כאשר קבעו סכום של 634 דולרים התכוונו לדירה שלא יגורו בה יותר משלושה ימים בשבוע.

חיים אורון: פה מדובר בדירת שרד.

חיים אורון: מובן בעיני כי כאשר מדובר במשפחה גדולה, הכוונה היא לדירה גדולה שאדם יחיה בה 10 שנים באופן קבוע.

חיים אורון: הוא לא יסע לתל אביב בסופי שבוע, כיוון שזו תהיה דירתו הקבועה.

משה גפני: מדוע הם שונים מכל נושאי המשרה האחרים שזכאים לדירת שרד?

חיים אורון: כי נושא המשרה האחרים לא נבחרים ל-10 שנים.

משה גפני: ומה קורה כאשר חבר כנסת נבחר ל-5 שנים?

חיים אורון: מה שאנה הקריאה קודם רק מחזק את מה שאני אומר.

חיים אורון: לחבר כנסת אמרו כי הוא לא יכול להשכיר את דירת הקבע שלו, כיוון שמדובר רק על תחליף מלון ולא על תחליף דירה.

אבשלום וילן: אני רוצה לשאול שאלה מאוד פשוטה, מדוע עד היום הדבר הזה לא הוסדר בתקנות, בחקיקה או בהחלטות ממשלה?

אבשלום וילן: זה נראה לי מאוד מוזר שהנושא מגיע לדיון בוועדה הזו וכי אנו דנים במקרה בני רבנים מתל אביב.

אבשלום וילן: אם ועדה ציבורית נוסח ועדת אלוני היתה קובעת את הקריטריונים בזמנו, היינו פותרים את הבעיה.

אבשלום וילן: אני לא רוצה להגיע למצב כי כל מה שנצביע יתפרש באופן פוליטי, בעד או נגד הרבנים הראשיים.

אבשלום וילן: זה לא בסדר.

ניסים דהן: אני בטוח שאתה לא נגד הרבנות הראשית.

אבשלום וילן: נכון.

אבשלום וילן: תתכבד ממשלת ישראל ותחליט החלטה ותביא אותה לכאן לאישור.

סמדר אלחנני: הסמכות לכך היא של ועדת הכספים.

אבשלום וילן: כל העסק הזה נראה לא טוב.

אבשלום וילן: אני מציע להקים ועדה ציבורית שתגיד איזה בעלי משרות זכאים לדיור.

סלומיאנסקי: יש לי שתי שאלות ליועצת המשפטית.

סלומיאנסקי: האם אנו צריכים לקבוע את תנאי השכר והדיור, ומי שקבע הוא לא היה מוסמך לקבוע את התנאים הנלווים ואת תנאי השכר?

אנה שניידר: אותו גוף לא קבע את השכר.

אנה שניידר: השכר נקבע כאן בוועדת הכספים.

סלומיאנסקי: קשה להאמין שוועדה קבעה שכר בלי התנאים הנלווים.

אנה שנייגדר: הוועדה קבעה את השכר עם תנאים נלווים.

אנה שנייגדר: משנת 1981 הסמכות לגבי נושאי משרה שיפוטית ולגבי הרבנים הראשיים היא בידי ועדת הכספים.

אנה שנייגדר: ועדת הכספים קבעה את השכר של כל נושאי המשרה השיפוטית, והרב הראשי מוקבל לשופט בית משפט עליון, וזה מופיע בהחלטות של ועדת הכספים.

אנה שנייגדר: ועדת הכספים לא קבעה כי מגיע דיור לרב ראשי.

סלומיאנסקי: האם נשיא בית המשפט העליון זכאי לדירת שרד?

אנה שניידר: לא.

אנה שניידר: משנת 1995 אין שום זכאות לשום סיוע ולשום דיור לנושאי משרה שיפוטית.

סלומיאנסקי: אני חושב כי אנחנו צריכים לפעול בשני מהלכים.

סלומיאנסקי: מצד אחד אנו צריכים לקבוע את התנאים הנלווים של כל אותם בעלי משרות.

סלומיאנסקי: אני לא בטוח כי אנחנו בפורום כזה יכולים לקבוע את הכל.

סלומיאנסקי: צריכה לשבת ועדת משנה או ועדה ציבורית שתקבע את כל התנאים הנלווים, ותביא לנו את ההמלצה ואנו נאשר אותה.

אנה שניידר: חלק מהתנאים נקבעו על ידי אותה ועדה.

סלומיאנסקי: אני מדבר על מה שלא נקבע עדיין, על מה שעדיין פועל שלא לפי אישור של גוף פורמלי.

אברהם הירשזון: מישהו צריך למנות את הוועדה הציבורית.

סלומיאנסקי: אנחנו.

אנה שניידר: אין לכם סמכות לכך.

סלומיאנסקי: אם אין לנו סמכות לכך, אנו נמנה ועדת משנה.

סלומיאנסקי: עד אז אני מציע שנאשר את שני החריגים האלו לשני הרבנים הראשיים עם מגבלה שכל עוד הם משמשים רבנים ראשיים.

אנה שניידר: מדוע כחריג?

אנה שניידר: אם הוועדה מאשרת זאת, אז זה יהיה תיקון להחלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית, שיתיחס באופן ספציפי לרבנים הראשיים, ואז לא צריך להגיד לכמה זמן.

אברהם הירשזון: זה הכל תלוי בנקודת המבט.

אברהם הירשזון: אצל חה"כ סלומינסקי הרבנים הראשיים הם חריגים.

סלומיאנסקי: הצעתי שתהיה ועדת משנה שתבדוק את העניין ותגיש לנו את המלצותיה לאישור.

סלומיאנסקי: אין לי מושג האם הגיוני לאשר 120 מטר או 200?

סלומיאנסקי: אין לי מושג ועל כן אני לא מעוניין להיכנס לזה.

סלומיאנסקי: בשל כך אני מציע שתהיה ועדת משנה.

סלומיאנסקי: עד אז אני מציע כן לאשר את שתי הבקשות החריגות, אחת בנושא של מרחק ואחת בנוגע לגודל הדירה.

סמדר אלחנני: סמכות לקביעה בנושאים האלה היא בידי ועדת הכספים.

סמדר אלחנני: גם כאשר היתה ועדה ציבורית לא נתנו לה את הסמכות לגבי השופטים והדיינים, זה תמיד נשאר בידי ועדת הכספים.

סמדר אלחנני: ועדה קודמת החליטה לוותר על כל הטבות הדיור לנושאי משרה שיפוטית.

סמדר אלחנני: יכול להיות נושא משרה שיפוטית בכיר שגר בירושלים וקנה דירה ב-300 אלף דולר, הדירה עולה לו את שכר הדירה האלטרנטיבי בהיקף של 10% לשנה, 30,000 דולר לשנה.

סמדר אלחנני: הוא היה יכול להשקיע את הכסף ולקבל את זה.

סמדר אלחנני: לעומת זאת נושא משרה שיפוטית שיעבור מתל אביב לירושלים, יכול למכור את הדירה שלו, ואז אם הוא מקבל דירת שרד, יש לו הכנסה נוספת של 30,000 דולר לשנה.

סמדר אלחנני: אתם עושים פה הפלייה בין נושאי משרה, לפי מקום המגורים הקודם שלהם, ומאפשרים לאנשים מאוד מתוחכמים לתכנן את מקום המגורים שלהם ועל ידי כך לקבל הכנסה נוספת.

סמדר אלחנני: כאשר קבעה ועדת הכספים בשנת 1981 ובשנת 1995 על העלאת שכר נושאי משרה שיפוטית, היא לקחה בחשבון גם את היכולת שלו לשלם עבור מקום המגורים שלו, בין אם הוא קונה דירה ומשלם משכנתא, ובין אם הוא שוכר דירה ומשלם שכר דירה.

סמדר אלחנני: מבחינת העלות הכלכלית, זה זהה.

סמדר אלחנני: ההחלטה היא החלטה כלכלית והיא בידיכם בלבד.

סלומיאנסקי: כל זה נכון אם החוק לא היה מחייב רבנים ראשיים לעבור לירושלים.

ניסים דהן: הוא לא מחייב.

אנה שניידר: החוק מחייב שמקום מושבה של המועצה תהיה בירושלים.

אנה שניידר: הפועל היוצא מזה הוא שהרב הראשי צריך להיות בירושלים.

דוד גולבאום: נושא הדיון מתייחס לשני מקרים ספציפיים בהקשר לשני רבנים ראשיים.

דוד גולבאום: אני מבקש שאם הדיון הולך להתפשט לכיוון שינוי התקנות לרוחב, אז שזה יעשה במסגרת שונה ולא במסגרת הדיון הזה.

דוד גולבאום: לאוצר יש מה להגיד בנושא הזה ואנו יכולים לתת ולתרום את חלקנו בעניין הזה.

אברהם הירשזון: תהיה רגוע שכך זה יתנהל.

עודד וינר: חה"כ סלומינסקי, אני לא חושב כי יש צורך בוועדת משנה כי הדבר היחיד שנשאר פתוח הוא הנושא של הדיור.

עודד וינר: בשאר הדברים יש תנאים מסודרים בחוק.

עודד וינר: בפברואר 2003 עודכנו כל התנאים, כולל דירת שרד, לשרים.

עודד וינר: נשארה לדון רק בתנאי הרבנים הראשיים.

ניסים דהן: חה"כ אורון טען כי אם יש לאותו רב דירה אז שישכיר אותה וישכור במקומה דירה בירושלים.

ניסים דהן: צריך לדעת כי לא תמיד הדירה בתל אביב מקבילה בערכה לדירה בירושלים.

ניסים דהן: במקרה הספציפי הזה מדובר בדירה של שלושה חדרים שהוא יקבל עליה עד 500 דולר, כאשר דירה בירושלים עולה פי שניים.

ניסים דהן: עצם העובדה שהיה חובה בחוק הקודם לרבנים הראשיים לגור בירושלים, מצביע על כך שהיה פה עניין ממלכתי.

ניסים דהן: אני מציע שנאשר את הבקשה.

ניסים דהן: בשיחה עם מנכ"ל הרבנות הראשית אני הצעתי שרבנים הראשיים יקבלו הלוואה כדי שיוכלו לקנות דירה, ואז הממשלה תהיה פטורה מלשכור עבורם דירה.

ניסים דהן: אני לא יודע עם זה יהיה יותר זול לאוצר.

אנה שניידר: זו גם צריכה להיות החלטה של ועדת השרים.

משה גפני: אני חושב כי צריך להקים ועדה ציבורית שהיא תעסוק בכל העניין הזה של הדיור.

משה גפני: כל פעם שצריך לדון בתנאים של מישהו, ניתן לראות את מי שתמיד תומך בבקשה ומי אומר שצריך להקים ועדה ציבורית.

משה גפני: כך גם במקרה של פרס.

משה גפני: בשל כך צריך להעביר את הנושא הזה לוועדה ציבורית שתדון במכלול של הנושא.

משה גפני: אני לא חושב שההחלטה של הממשלה היא ההחלטה הנכונה.

משה גפני: היא החלטה לא חוקית.

משה גפני: ממתי ועדת שרים לענייני כלכלה עם תוקף של הממשלה יכולה לאשר את התנאים?

משה גפני: מי שצריך לאשר את התנאים זו ועדת הכספים.

משה גפני: חה"כ שוחט לא כאן כרגע, אחרת הייתי שואל אותו מדוע הוא לא הביא את ההחלטה לוועדת הכספים.

משה גפני: אני חושב שוועדת הכספים תעשה טוב אם היא תקבל החלטה להקים ועדה ציבורית שתדון בכל התנאים של נושאי משרה שיפוטית ונושאי משרה בממשלה, ותביא אותה למליאת הכנסת.

משה גפני: כל פעם שאנו דנים בנושא כזה נוצר מצב לא נעים, כיוון שמחר הכותרות בעיתונים יהיו: "הרבנים הראשיים מקבלים דירות שרד".

משה גפני: אתמול היתה כותרת על שמעון פרס.

אברהם הירשזון: כלומר, אתה מציע לדחות את הדיון.

ניסים דהן: הוא התכוון לפעמים הבאות.

משה גפני: הצעתו של חה"כ אורון שבאה לעשות הבחנה בין רב ראשי שנבחר ל-10 שנים לבין שר שנבחר לתקופה לא ידועה, אני יכול לומר כי לעיתים שר יכול לכהן גם 10 שנים ואפילו 20 שנה.

משה גפני: לפעמים יכולה להיות ממשלה משוגעת שיכולה לקבל החלטה שרב שנבחר בבחירות דמוקרטיות ל-10 שנים, תקוצר כהונתו.

אברהם הירשזון: אני חושב כי אנחנו צריכים להתייחס לרבנים הראשיים בכבוד, ללא קשר לדעותנו.

אברהם הירשזון: כך גם נהגתי כלפי חה"כ שמעון פרס, כיוון שאני חושב שהוא אישיות במעמד בכיר ללא קשר לדעותיו.

אברהם הירשזון: אני מבקש להקים פה קבוצת דיון שתכלול את חה"כ שוחט, ליצמן, דהן, אורון, סלומינסקי ואני שתשב מחר כדי שנבוא עם הצעה מוסכמת לוועדה ונצביע בנושא הזה פה אחד.

אברהם הירשזון: אני לא חושב כי צריך לחפור בנושא של הרבנים הראשיים באופן פוליטי.

אברהם הירשזון: אני חושב כי גם חה"כ אורון למרות מה שהוא אמר הוא נהג בלשון רכה.

אברהם הירשזון: גם היועצת המשפטית והיועצת הכלכלית תשתתפנה בדיון הזה.

אברהם הירשזון: העברות תקציביות

אברהם הירשזון: אנו דנים בבקשה מספר 188, 189,191, שינוים בין סעיפים לשנת 2003.

אברהם הירשזון: שר האוצר מבקש את אישורה של ועדת הכספים.

בלוז קונסטנטין: מדובר באיגום של מספר משרדי ממשלה לצורך פרוייקטים בביוב בישובי הטיפול הנקודתי.

בלוז קונסטנטין: התוכנית הזו הורחבה לפי החלטת הממשלה לפני כחצי שנה בערך.

בלוז קונסטנטין: משרדי האוצר, השיכון, איכות הסביבה ומשרד התשתיות העבירו מסעיפים אחרים כסף לפרוייקטים האלה כי לתוכנית התווספו יישובים כמו מודיעין עלית, בית שאן ועוד כמה יישובים.

בלוז קונסטנטין: התוכנית היא כלל שנתית.

סלומיאנסקי: אני יודע כי התקציב עבור הביוב ניתן לרשויות המקומיות כהלוואה.

בלוז קונסטנטין: יש חלק שהוא הלוואה וחלק מענק.

בלוז קונסטנטין: בתוכנית הזו 50% זה מענק ו-50% זה הלוואה.

אברהם הירשזון: אני מצביע על הבקשות ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה 196, שימור ברזרבה הכללית לשנת 2003.

אברהם הירשזון: זה נדון כבר ב-08.06.03, אך עדייין לא הצבענו על זה.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לפנייה מספר 209, שינוי פנימי בתקציב נמל יפו לביצוע עבודות תחזוקה.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לפנייה מספר 215, שינויים בתקציב לשנת 2003 בנושא התמ"ס.

ערן ניצן: מנהל אזורי הפיתוח מתחייב בפני יזמים לפתח קרקעות ומשלמים לו בתמורה לזה.

ערן ניצן: יש יזמים שמתחרטים או מבטלים את הבנייה שלהם והוא זה שמחזיר להם את האגרה.

ערן ניצן: מדובר על פנייה של 2,500,500 של החזרים לאותם יזמים שהתחרטו.

סלומיאנסקי: על איזה אזורים מדובר?

ערן ניצן: יש כאן רשימה של 11 יזמים באזורים שונים.

סלומיאנסקי: האם זה רק באזורי פיתוח?

ערן ניצן: כן.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה 216.

אברהם הירשזון: שר התיירות מציע שינויים בתקציב משרדו.

ערן ניצן: עיקר הפנייה עוסקת בהעברת תקציב של 5,000,000 שקלים לפעולות בירושלים בהתאם להחלטות ממשלה בנושא.

ערן ניצן: מקורו של התקציב הוא בעיקר בפעולות שיווק ומכר בחו"ל.

ערן ניצן: המדיניות של משרד התיירות בהתאם לאזהרות שיש במדינה זה לצמצם את הפעילות באותן נקודות השיווק.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 1 נמנעים: אין אנו עוברים לפנייה מספר 218, בנושא חינוך.

עדי הרשקוביץ: זו הפנייה הראשונה שמגיש משרד החינוך השנה.

עדי הרשקוביץ: בפנייה הזו יש שינויים מאוזנים שבאים להשוות את התקציב לביצוע.

עדי הרשקוביץ: המיוחד בפנייה הזו זה הניסיון לאגם משאבים של תוכנית אופק שזה הטיפול הנקודתי.

עדי הרשקוביץ: זה היה מפוזר בכל תקציב המשרד, והחליטו שזה יהיה במספר תקנות בודדות, כנ"ל לגבי תוכנית בדרום.

עדי הרשקוביץ: יש פה תוספות לגידול טבעי לתקופת ינואר-אוגוסא מאחר והגידול הטבעיי בשנה שעברה שהיה חסר לנו ניתן לנו לאחר שתקציב 2003 נחתם.

עדי הרשקוביץ: אז היה צריך לפצל אותו ולתת חלק בשנה שעברה, ספטמבר-דצמבר ועכשיו מינואר עד אוגוסט.

עדי הרשקוביץ: מדובר על גידול טבעי בחינוך המיוחד, החינוך הרגיל, חינוך עצמאי, מעיין החינוך התורני ותלמודי תורה.

עדי הרשקוביץ: מעבר לזה יש לנו תוספות כתוצאה ממעבר לפנסיה צוברת מפנסיה תקציבית, מע"מ וביטוח לאומי של החינוך העצמאי.

עדי הרשקוביץ: יש תוספות אוצר לשעות פרופסיונאליות כדי לפתור חלק מהמשברים שהיו בפתיחת שנת הלימודים תשס"ג.

עדי הרשקוביץ: בנוסף, יש 47,000,000 שקלים תוספת לפרוייקט נעלה כדי להחזיק את התלמידים.

אברהם הירשזון: מה קורה עם יד ושם?

אברהם הירשזון: האם אתם מקצצים בתקציבו?

עדי הרשקובייץ: יש תוספת של 3,000,000, כאשר 1,500,500 זה החזר קיצוץ ו-1,500,000 שקלים זה תוספות של יחידות שונות ביד ושם.

עדי הרשקובייץ: כנראה שנצטרך לעזור ליד ושם עוד במהלך השנה.

סלומיאנסקי: אני רואה שאתם הולכים לקצץ הרבה כסף באגף החינוך הדתי.

עדי הרשקוביץ: זה לא קיצוצים, אלא העברות לפרוייקטים ולפעולות אחרות.

סלומיאנסקי: הפעולות שאליהם אתם מעבירים את הכסף הזה זה אמרכלות ועובדי משרד.

עדי הרשקוביץ: הם קונים שירותי מחשוב וכל מיני שירותים אחרים בתוך המשרד.

עדי הרשקוביץ: זה לא קיצוץ, אלא שינוי במאזנים.

עדי הרשקוביץ: זו בקשה שלהם.

סלומיאנסקי: אני רואה כי אתם גם מקצצים בהקצבות לחינוך ותרבות לפי החלטות הוועדה ציבורית.

עדי הרשקוביץ: זה שינוי מאוזן.

עדי הרשקוביץ: אנו מקבלים את הכסף מהאפוטרופוס הכללי.

סלומיאנסקי: אני הייתי בכנס קיסריה ושם כולם דיברו על כך שהמוסדות להכשרת מורים לא ממלאים את ייעודם, וכי לפחות 50% מאותם מורים בכלל לא פונים להוראה ומדובר בבזבוז כסף.

סלומיאנסקי: פה אני רואה כי אתם מוסיפים להם 17,000,000.

עדי הרשקוביץ: זה עדכון שכר.

עדי הרשקוביץ: זה נלקח מהרזרבה.

אברהם הירשזון: חה"כ סלומינסקי טוען כי צריך לעשות עדכון סגירה ולא עדכון שכר.

עדי הרשקוביץ: יש ועדה שבוחנת את כל הנושא הזה.

אברהם הירשזון: היא בוחנת את זה כבר 200 שנה.

משה גפני: מדוע אתם לא מעבירים כסף לתרבות החרדית?

משה גפני: אנחנו כבר נמצאים ביולי.

משה גפני: מדוע הוועדה לא מסיימת את הדיונים שלה?

משה גפני: השרה אמרה לי כי צריך לתת את המקדמות עד שהוועדה תסיים את עבודתה.

עדי הרשקוביץ: לפי מיטב ידיעתי, יש דיונים בין לשכת השרה לבין החשב לבצע את מה שאתה מבקש.

עדי הרשקוביץ: אני לא יודע איפה זה בדיוק עומד.

עדי הרשקוביץ: אני מוכן לבדוק את זה.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לפנייה מספר 239 לוועדה ממשרד התחבורה.

גילי קניגסבוך: הפנייה נועדה לבצע שינויים בתקציב הפיתוח של משרד התחבורה בהתאם לקצב הביצוע של פרוייקטים.

גילי קניגסבוך: הכוונה היא לקחת תקציב מפרוייקטים שמתקדמים לאט יותר לפרוייקטים שמתקדמים קצת יותר מהר.

גילי קניגסבוך: רוב הסכומים ילקחו מרזרבה ששמורה לנו לפרוייקטים.

משה גפני: את יכולה לומר על איזה פרוייקטים מדובר?

גילי קניגסבוך: כפי שאתם רואים הועבר תקציב לפרוייקטים במגזר הערבי והדרוזי, פרוייקטים קטנים בתל-אביב, עורקים קטנים בתל-אביב, עורקים קטנים בחיפה.

גילי קניגסבוך: לצורך השלמתו של ציר קיבוץ גלויות הועברו מספר מיליונים.

אברהם הירשזון: כל שבוע מעבירים ומחזירים.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנחנו עוברים לפנייה מספר 245 של שר הביטחון.

ניר רייס: הפנייה הזו נועדה לתקצב שלושה נושאים, הוצאה מותנית בהכנסה לפיתוח אזור תעשייה ארז, כאשר מדובר בעיקר על הגבהת הגדר ושיפור הביטחון.

ניר רייס: נושא שני זה הקמת אתרי הנפקה כרטיסי זיהוי ביומטרים לתושבי שטחים שעוברים לישראל.

ניר רייס: זה ישפר את היכולת לבדוק אותם.

ניר רייס: הנושא השלישי זה העברת אחת היחידות של תאום פעולות בשטחים לתוך מחנה צבאי, כדי לחסוך את השכירות המשולמת היום.

אברהם הירשזון: לאן הם עוברים?

ניר רייס: לתוך מחנה ברמת-גן.

סלומיאנסקי: אני שמח מאוד על שני הדברים הראשונים, אך אני לא מבין מדוע דווקא עכשיו כאשר מדברים על השלום ויש הודנא מתחילים להשקיע כסף בביטחון.

סלומיאנסקי: לפני חצי שנה שלא היתה הודנא ולא היה שלום לא השקיעו את הכסף הזה.

סלומיאנסקי: זה או שלום או זה.

אברהם הירשזון: האם אתה מציע לדחות את הבקשה?

סלומיאנסקי: אם אתה אומר לי שאתה סוגר את הצד השני עם ראש הממשלה.

משה גפני: אני רוצה לדעת האם כרטיסי הזיהוי האלה הם חוקיים.

ניר רייס: למיטב ידיעתי, אין מניעה חוקית לכך.

אברהם הירשזון: השאלה צריכה להיות מופנית ליועצת המשפטית.

משה גפני: הלית, האם הכרטיס הביומטר הוא הליך חוקי במדינת ישראל מבחינת זיהוי?

הלית מגידו: אני מתנצלת אבל אני לא יודעת במה מדובר.

אברהם הירשזון: אני דוחה את ההצבעה על הפנייה הזו למועד אחר השבוע כדי שנבדוק את זה מבחינה חוקית.

סלומיאנסקי: אני מבין שהסעיף השלישי מדבר על כך שמעבירים משהו לתוך השלישות ברמת גן משהו כדי לחסוך.

סלומיאנסקי: אני הבנתי כי עומדים להעביר את השלישות לגמרי, אז איך אתם מעבירים משהו שעומדים להעביר אותו בכלל?

משולם נהרי: אני חושב שכל פנייה עוברת למבקר המדינה ועוד מכותבים אחרים.

משולם נהרי: כאשר מביאים דבר כזה אני חושב שבודקים גם את ההיבט המשפטי.

משולם נהרי: אנו יכולים כל פנייה לבדוק האם היא חוקית או לא.

אברהם הירשזון: זה נכון, אך לעיתים יש פספוסים.

אברהם הירשזון: מאחר וחבר כנסת העלה את הנושא הזה, אנו נביא את זה להצבעה בשבוע הבא.

ניר רייס: הבנייה שתעשה כרגע היא תהיה על בסיס בנייה קלה שניתנת להעברה במידה והמחנה יפונה.

ניר רייס: בנוסף, מבחינת החישוב הכלכלי זה יחזיר את עמו בטווח הזמן לפני שהמחנה הזה יפונה, מבחחינת העלויות של השכירות אל מול העלויות של הבינוי שאנחנו עושים.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לפנייה מספר 248 של שר התשתיות הלאומיות.

בלוז קונסטנטין: מדובר בשתי פניות, האחת היא לגבי רישום ההכנסות והשתתפויות של המכון הגאולוגי, 60% מתקציב המכון הגאולוגי בנוי על המחקרים ועל העבודות שהוא עושה למשרדי ממשלה ולגופים פרטיים.

בלוז קונסטנטין: כאן מדובר בהכנסות מקרנות מחקר מארצות הברית ומהאחוד האירופי, והכנסות מקמ"ג ומהוועדה לאנרגיה אטומית מנציבות המים.

בלוז קונסטנטין: בנוסף יש העברה בתוך הסעיף של שימור אנרגיה, ממתקני הדגמה למחקרים אנו מוציאים תקנים.

בלוז קונסטנטין: זו החלטה פנימית של המשרד.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על הפנייה.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים להודעה מספר 54014.

ערן ניצן: הפנייה היא פנייה טכנית המדברת על העברת עודפים מרשות הטבע והגנים.

סלומיאנסקי: האם יש להם עודפים?

ערן ניצן: במשרדים תמיד יש עודפים, אך זה לא מוכיח על עודף.

משולם נהרי: במשרד החינוך ביטלו את כל העודפים.

אברהם הירשזון: גם לפני עשר שנים אני ואורה נמיר ראינו איך כל הנושא של חטיבות הביניים לא עונה על הצריכים שלו וכל הנושא של האינטגרציה לא ממלא ייעודו, ומי שמבקר את הנושאים האלה זה אנשים מתוך המשרד.

אברהם הירשזון: עכשיו לאחר עשר שנים שיש קטסטרופה בחינוך פתאום מתעוררים.

משולם נהרי: תציע שהממשלה תקים ועדה ציבורית.

אברהם הירשזון: אני חושב שצריך לעשות חריש כללי בכל התקציב ולשנות את כולו.

משולם נהרי: אני איתך.

סלומיאנסקי: כיצד יש ברשות הטבע והגנים עודף כספי?

סלומיאנסקי: אני כל הזמן שומע שהם בוכים שאין להם כסף.

ערן ניצן: העודף הזה נקרא עודף מחויב.

ערן ניצן: זהו כסף שהתחייבו עליו ולא הספיקו להוציא אותו בדצמבר.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לפנייה מספר 36014, שימוש בהוצאות תקציב לשנת 2003.

ערן ניצן: גם כאן מדובר על העברה של עודפים מחוייבים לשנת 2002 ממשרד התמ"ס לשנת 2003.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה הכשרת כוח אדם בדיקות מ-399 ל-1198?

ערן ניצן: הכוונה היא לעודפים מחוייבים שלא יצאו מכל מיני סיבות טכניות.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה הכשרת כוח אדם.

ערן ניצן: משרד התמ"ס עוסק בהכשרת כוח אדם בעיקר בקו עימות בנושא של הכנה ליצואנים, איך לייצא, איך לשפר את המפעל, איך להכניס חדשנות וכו'.

אברהם הירשזון: אני מציע שנצביע על כך.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד: 5 נגד: 0 נמנעים: אין תודה רבה, הישיבה נעולה.