ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 46, 2003-07-23 10:30

אברהם הירשזון: שלום לכם.

אברהם הירשזון: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אברהם הירשזון: בכל הנושא של סגני ראשי ערים יהיה המשך לדיון בשבוע הבא משום שמפאת התארכות הזמן בוועדת הכנסת אין לנו אפשרות להמשיך עם הנושא, כי קבענו את הישיבה בנושא בזק לשעה 10:30.

אברהם הירשזון: נמשיך את הדיון בשבוע הבא, כולל ההצבעה.

אברהם הירשזון: אני פותח את הישיבה בנושא תקנות התקשורת – בזק ושידורים, תשלומים בעד שירותי בזק המפורטים בתוספת לחוק.

אברהם הירשזון: אני שמח לארח את אורי אולניק, מנכ"ל משרד התקשורת, את יושבת ראש בזק – מיקי מזר, את מנכ"ל בזק – אילן בירן, ואחרים.

אברהם הירשזון: אני מבקש ממר אורי אולניק להציג בפנינו את הנושא.

אברהם הירשזון: אני כבר מודיע: היום זו התחלת הדיון.

אברהם הירשזון: המשך הדיון וההצבעה – ביום שלישי בשבוע הבא.

אורי אולניק: שלום לכולם.

אורי אולניק: מטעמנו מוצג הנושא על ידי ד"ר אסף כהן שהוא הכלכלן הראשי של המשרד, והיה גם חבר בוועדת גרונאו.

אורי אולניק: נמצא כאן גם פרופ' גרונאו, שוודאי יוכל להעיר ולהוסיף לאחר מכן.

אורי אולניק: אני אומר רק מספר משפטים קצרים.

אורי אולניק: אנחנו, במערכת היחסים ההדוקה בינינו לבין חברת בזק, וחשוב לי להגיד את הדברים האלה לפני שאנחנו מגיעים לדיון – אנחנו מאד מעריכים את הפעילות של חברת בזק.

אורי אולניק: זו חברה מצוינת, שנותנת שירות טוב במדינת ישראל, ובמחירים נוחים, בסך הכל.

אורי אולניק: היא נותנת שירות טוב בכל הארץ, וגם זה דבר מאד חשוב.

אורי אולניק: היא גם חברה מאד רווחית.

אורי אולניק: במצב המשק בכלל, בהתייחס לשוק התעריפים, ואחרי העבודה המאומצת והפרטנית שעשתה הוועדה, יש מקום גם להפחית בתעריפים של בזק, כפי שאנחנו מציעים פה היום לוועדה.

אורי אולניק: עיקר הבשורה מבחינת הוועדה, כיום, לציבור, הוא בנושא של מחיר המינימום.

אורי אולניק: לטעמנו, לפחות, היתה בעיה עד כה מבחינת השקיפות לציבור של התעריפים, כל עוד מחיר המינימום היה כפי שהיה עד היום.

אורי אולניק: אני חושב שאם הוועדה תאשר את התעריפים, כפי שראש הממשלה ושר האוצר מציעים לה היום, תהיה פה בשורה משמעותית לציבור בישראל, באופן שמי שירצה לשלם פחות, יוכל לדבר פחות, ואז גם לשלם פחות.

אורית נוקד: בשורה מאד מעניינת.

אורי אולניק: הדברים יוצגו בהמשך.

אורי אולניק: כל עוד תעריף המינימום היה מצוי, הנוסחה הזו של – דבר פחות ושלם פחות – לא היתה קיימת.

אורי אולניק: אם השיחה היתה נענית במשיבון קולי- בכל מקרה היא היתה מחויבת במחיר מינימום.

אסף כהן: אני אציג בקצרה את מה שאנחנו מציעים כאן.

אסף כהן: אני אתן איזושהי הקדמה וסקירה קצרה לגבי הדרך שבה נקבעים תעריפי חברת בזק.

אסף כהן: מידי מספר שנים מתמנית ועדה ציבורית שבוחנת את חברת בזק ומציעה מבנה תעריפים, רמת תעריפים ומנגנון עדכון תעריפים.

אסף כהן: הוועדה הקודמת, שבראשה עמד פרופ' ראובן גרונאו, עשתה את עבודתה בשנת 98, ולאור המלצותיה שאושרו בוועדת הכספים דאז, נקבעו תעריפי בזק במהלך השנים.

אסף כהן: הוועדה הנוכחית מונתה במרץ 2002, שוב בראשותו של פרופ' גרונאו.

אסף כהן: היא היתה ועדה שמנתה 7 חברים, מתוכם – שני נציגי ממשלה: נציג משרד האוצר ונציג משרד התקשורת, ו-5 נציגי ציבור.

אסף כהן: היו חברים : ד"ר אילן מעוז, רואה החשבון יאיר לפידות, רואת החשבון שרית כהן והמהנדס אבי טייטלמן.

אסף כהן: הוועדה עבדה כשנה, הגישה את המלצותיה בסוף מרץ, 2003, אחרי 40 ישיבות בוועדה עצמה, והרבה מאד עבודה בין לבין.

אסף כהן: חברת בזק התייחסה להמלצות הוועדה.

אסף כהן: הוועדה הגיבה להתייחסותה של בזק, הנושא עלה להכרעת ראש הממשלה, שר התקשורת ושר האוצר.

אסף כהן: מה שמוצע לכם כאן זה אימוץ המלצות הוועדה על ידי השרים.

אסף כהן: הם אימצו את המלצות הוועדה במספר שינויים.

אסף כהן: חשוב לי להתייחס שהוועדה מתייחסת לבזק כאל המונופול שנותן את שירותי הטלפוניה הפנים ארציים.

אסף כהן: היא מבודדת מתוך כלל בזק פעילות בחברת YES, בחברת פלאפון, בחברת "בזק בינלאומי", ובחברות בנות נוספות, ובעצם מתמקדת ומנתחת מה קורה בבזק בטלפוניה עצמה, הרווחיות שלה, ההוצאות שלה, וכדומה.

אסף כהן: כאשר אנחנו מסתכלים על בזק מפ"א – מפעיל פנים ארצי, אנחנו רואים שזו חברה מאד חזקה.

אסף כהן: בנתוני 2002 ההכנסות של החברה היו 5.5 מיליארד שקל.

אסף כהן: הרווח היה 880 מיליון שקל, תזרים המזומנים מפעילות שוטפת: 2.8 מיליארד שקלים, ואחרי השקעות ומסים נשאר תזרים מזומנים של 1.7 מיליארד ₪ לשימושים שונים.

אסף כהן: שוב- הוועדה לא מתעסקת בשימושים, לא מתעסקת בחברות הבנות, אלא בבזק עצמה.

אסף כהן: איך עובדת הוועדה?

אסף כהן: היא בוחנת את חברת בזק, את העלויות שלה, וקובעת איזושהי רמת עלויות שהיא מכירה בה כרמת עלויות תקנית.

אסף כהן: היא מוסיפה לעלויות האלה שיעור תשואה שהיא חושבת שמשקף את הסיכון שבזק מפ"א עומדת בפניו, ומגיעה, בסופו של דבר, לאיזושהי הכנסה נורמטיבית.

אסף כהן: זו ההכנסה שאם בזק תקבל אותה יהיה לה רווח נורמלי.

אסף כהן: לוקחת הוועדה ומשווה בין אותן הכנסות נורמטיביות לבין רמת ההכנסות של בזק ברמת התעריפים הנוכחית, ומשווה בין שני הדברים.

אסף כהן: היה והיא מוצאת שרמת התעריפים הנוכחית מביאה להכנסות גבוהות יותר, היא מציעה להפחית את רמת ההכנסות של בזק בנקודת הבסיס, נכון לעכשיו.

אסף כהן: ואכן הוועדה מצאה זאת.

אסף כהן: דבר נוסף שהוועדה צריכה לקבוע הוא מה קורה הלאה, במהלך שנות ההסדר.

אסף כהן: אנחנו מדברים כעת עד שנת 2007, מה קורה מידי שנה, איך מעודכנים התעריפים, או איך רמת ההכנסות הזו מעודכנת.

אסף כהן: הוועדה מנסה להעריך איך צפויות להתקדם ההוצאות של בזק, איך צפויים להתקדם הביקושים לחברת בזק, וכתוצאה משני הפרמטרים האלה – לנסות ולקבוע איך צריכים להתקדם התעריפים של החברה.

אסף כהן: הוועדה מציעה מנגנון של הצמדה עם מקדם התייעלות, שיטה שנקראת price cap ומקובלת בפיקוח על מונופולים בעולם.

אסף כהן: הדבר הנוסף שהוועדה צריכה לעשות הוא אחרי שהיא קבעה מה רמת ההכנסה הכוללת – לבחון איך מחלקים את העוגה הזו בין התעריפים הספציפיים של כל שירות, וזה, אולי, עיקר הדיון פה, היום בוועדה.

אסף כהן: נתחיל קודם כל לגבי מנגנון עדכון תעריפי בזק, המנגנון השנתי.

אסף כהן: מה שאנחנו מציעים הוא שאחרי שנקבע את התעריפים פה, שיופעלו החל מה- 1 לספטמבר, מידי שנה, ב- 1 ליוני, יעודכנו תעריפי בזק.

אסף כהן: איך יעודכנו?

אסף כהן: – התעריפים יקבלו הצמדה לאינפלציה, בניכוי מקדם התייעלות.

אסף כהן: הוועדה המליצה – 3.5%, השרים המליצו על 3%.

חיים כץ: כמעט כמו תוספת יוקר.

אסף כהן: זאת אומרת – מידי שנה צפויה ירידה ריאלית בתעריפי בזק, של 3%, כאשר נקבע איזה שהוא מנגנון שמתאים את שיעור ההפחתה למידת היקף הביקושים שבזק תעמוד בפניו בעתיד.

אסף כהן: נקבע איזשהו מנגנון שאם יש ירידה חזקה מדי בביקושים, מקדם ההפחתה קטן, ואם, מצד שני, יש עליה גדולה – בזק מתחלקת עם הציבור בפריחה הזו, על ידי גידול במקדם ההפחתה.

אסף כהן: לגבי רמת התעריפים הכוללת – כמו שאמרתי, השוונו את ההכנסות הצפויות להוצאות, ונמצא שכדי לקבל רמת רווחיות נורמלית, צריך להוריד את תעריפי בזק בנקודת המוצא בכ-5.5-5.6%.

אסף כהן: המשמעות הכספית היא ירידה בשנה של כ- 290 מיליון שקל.

אסף כהן: צריך גם לזכור שאנחנו עכשיו לא בתחילת 2003, זאת אומרת שהמשמעות לגבי 2003 היא פחותה, אבל מכיוון שזו ירידה בנקודת המוצא, המשמעות היא ירידה של כ-290 מיליון שקל בשנה.

אסף כהן: איך מחלקים את רמת ההכנסות הזו בין התעריפים השונים?

אסף כהן: – אני אציין בפניכם איך נראים התעריפים בבזק היום.

אסף כהן: לקוח רגיל של בזק היום רואה לפניו את התעריפים הבאים: דמי שימוש חודשיים במחיר של 45 שקלים, כולל מע"מ.

אסף כהן: הוא רואה לפניו תעריף שיחה בשעות השיא, בין 7 בבוקר ל-7 בערב, של 14 אגורות לדקה, אבל לא פחות מ-22.5 אגורות לשיחה, לא משנה מה אורכה.

אסף כהן: זה מה שנקרא מחיר המינימום.

אסף כהן: בשעות השפל, מ- 7 בערב עד 7 בבוקר התשלום הוא 2.5 אגורות לדקה, אבל לא פחות מ-22.5 אגורות לשיחה.

אסף כהן: ההצעה שלנו היא לבטל את נושא מחיר המינימום.

אסף כהן: הלקוח יראה לפניו מחיר לדקה, והוא ישלם לפי שניה, לפי החלק היחסי של מה שהוא דיבר, ולבטל לחלוטין את עניין מחיר המינימום.

אסף כהן: אני אתייחס לזה מאוחר יותר.

אסף כהן: נושא שני הוא נושא עלות השיחה בשעות השיא.

אסף כהן: המחיר הרשום הוא 14 אגורות, אך כיוון שיש מחיר מינימום, המחיר הממוצע שלקוח בזק משלם היום בשעות השיא הוא 17.6 אגורות לדקה.

אסף כהן: ההצעה שלנו היא להוריד את המחיר ל-13 אגורות לדקה, וכמובן שברגע שאין מחיר מינימום, זה יהיה המחיר לדקה.

יצחק הרצוג: בכל שעות היום?

אסף כהן: לא.

אסף כהן: אני מדבר כרגע על שעות השיא, בין 7 בבוקר עד 7 בערב.

אסף כהן: בשעות השפל – 2.5 אגורות לדקה הוא התעריף, אבל כפוף למחיר מינימום.

אסף כהן: לכן, אם אתה תדבר דקה בשעות השפל אתה תשלם 22.5 אגורות.

אסף כהן: כאשר מחשבים היום מה המחיר הממוצע שלקוח משלם בשעות השפל – המחיר הוא 6.3 אגורות לדקה.

אסף כהן: ההצעה שלנו היא להקטין את המחיר הזה ל- 5.5 אגורות, בלי מחיר מינימום.

אסף כהן: נושא דמי השימוש – אנחנו מציעים להעלות את דמי השימוש ב-13.5%.

אסף כהן: אנחנו מציעים להעלות את דמי השימוש הקבועים מ-45 שקלים ל- 51 שקלים לחודש.

אסף כהן: יש היום, כתוצאה מפעילות של ועדת הכספים בשנים האחרונות – מדרגות הנחה.

אסף כהן: יש היום שלוש מדרגות הנחה: למשתמשים קלים, אלה שלא מרבים להשתמש בטלפון יש דרגת הנחה של 22-44%, ולכן התוספת עבור אותם משתמשים לחודש תהיה פחותה יותר.

אסף כהן: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות עיקריות: לנושא ביטל מחיר המינימום, והנושא השני – דמי השימוש הקבועים, כי אני יודע שחברי הוועדה מוטרדים מהנקודה הזו.

אסף כהן: לגבי ביטול מחיר המינימום – היום, כפי שאמרתי, בשעות השיא, כיוון שיש מחיר מינימום, 65% מהשיחות בשעות השיא משלמות מחיר מינימום.

אסף כהן: הן בכלל לא רואות את התעריף של 14 אגורות לדקה.

אסף כהן: 35% מהשיחות משלמות 14 אגורות לדקה.

אסף כהן: לעומת זאת – בשפל, רק 10% מהשיחות רואות תעריף של 2.5 אגורות לדקה.

אסף כהן: 90% מהשיחות מסתיימות בתעריף המינימום.

אסף כהן: ניתן דוגמאות קיצוניות: אם נענתה שיחה בתא קולי וזו היתה השיחה, היום שילמת 22.5 אגורות.

אסף כהן: אנחנו מציעים לבטל את מחיר המינימום, והמשמעות תהיה שאם מייד ניתקת, בעצם כמעט לא שילמת.

אסף כהן: אם השארת הודעה, ולקח לך 15 שניות להשאיר הודעה – בשעות השיא השיחה תעלה לך 3.25 אגורות, ובשעות השפל – 1.4 אגורות.

אסף כהן: זאת לעומת 22.5 אגורות, היום.

אסף כהן: אנחנו חושבים שמבחינת הצרכנים היה פה עיוות מאד גדול מבחינה צרכנית, ואנחנו מציעים לבטל אותו.

אסף כהן: בכל החשבון הכללי אנחנו מגיעים לזה שתעריפי בזק יורדים ב- 5.5% בסך הכל, בסופו של דבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אחרי החישוב של העליה בדמי השימוש?

אסף כהן: כן, אחרי הכל.

אסף כהן: עכשיו אני רוצה להתייחס לדמי השימוש הקבועים.

אסף כהן: היום, ההוצאה העיקרית של חברת בזק, שנותנת לנו אפשרות להתקשר, היא עצם זה שהיא מביאה לנו קו הביתה.

אסף כהן: זו ההוצאה העיקרית.

אסף כהן: זו הוצאה עבור הנגישות לקו הטלפון.

אסף כהן: אחרי שיש כבר את הקו, אם נעשתה שיחה או אל – זה משנה בעלויות, אבל ההשפעה היא יותר קטנה.

אסף כהן: ניתן שני מספרים: אם אנחנו מסתכלים כרגע, מתוך דו"ח הוועדה, על נתונים לשנת 2001 ומחירי שנת 2002- ההכנסות מדמי שימוש קבועים בבזק היו 1.26 מיליארד שקל.

אסף כהן: ההוצאות הישירות, על פי איזושהי מערכת תמחיר שהיתה קיימת בבזק – 1.72 מיליארד שקל.

אסף כהן: זאת אומרת, רק מול ההוצאות הישירות, תשלום עבור דמי שימוש קבועים הוא בגירעון של ½ מיליארד שקל.

אסף כהן: לעומת זאת, בנושא השיחות, ההכנסות משיחות היו – 2.3 מיליארד שקל, וההוצאות הישירות – 600 מיליון שקל.

אסף כהן: זאת אומרת, מי שמשלם עבור השיחות משלם הרבה מדי ולעומת זאת מי שמשלם עבור הטלפון, את דמי השימוש הקבועים, משלם פחות מדי.

אסף כהן: לזה הכלכלנים קוראים סבסוד צולב.

אסף כהן: כלכלנים יגידו שסבסוד צולב אינו טוב, אבל לפעמים יש לו משמעויות חברתיות, או יתרונות חברתיים.

אסף כהן: למשל – שירות אוניברסלי מושג, לפעמים, על ידי סבסוד צולב, כאשר אתה לוקח לקוחות באזורים לא כלכליים, אזורים שעלות אספקת השירות בהם גבוהה מאד, ואתה נותן להם את זה במחיר נמוך, כאשר מי שמשלם את זה הוא אותו אחד שכאשר מספקים לו את השירות עולה פחות לספק לו, והוא משלם יותר.

אסף כהן: לעתים יש רציונל חברתי בסבסוד הצולב.

אסף כהן: מה שאנחנו מציעים פה הוא לא לבטל את הסבסוד הצולב, אבל להקטין אותו במעט.

אסף כהן: אני אגיד לכם מאיפה זה בא.

אסף כהן: המהלך של קביעת תעריפי בזק אינו בחלל ריק.

אסף כהן: יש לנו היום מהלך של פתיחה לתחרות של הטלפוניה הפנים ארצית.

אסף כהן: זה עבר בחקיקה.

אסף כהן: החל מהשנה הבאה יוכלו מתחרים להיכנס בצורה נוחה יותר בטלפוניה הפנים ארצית.

אסף כהן: יש תהליך של הפרטה שמתבצע.

אסף כהן: שני הדברים האלה היו באירופה גם, בשנות ה-90.

אסף כהן: כשבאירופה התחילו בתהליכים האלה של תחרות ושל הפרטה, עשו שני דברים דבר אחד: הקימו רשויות תקשורת עצמאיות, כדי לנתק את הקשר בין הבעלים לבין הרגולטור, ודבר שני, עשו תהליך שנקרא re-balancing: להעלות את דמי השימוש הקבועים, ולהקטין את מחירי השיחות, כי הבעיה שקיימת פה היא בעיה אוניברסלית.

אסף כהן: אנחנו לא המצאנו אותה.

אסף כהן: זה היה מהלך שעשו באירופה.

אסף כהן: כל בעלי המקצוע ודו"חות מומחים שנעשו יראו שכאשר מכינים את התחום לפתיחה לתחרות – זה התהליך שצריכים לעשות.

אסף כהן: ועדת גרונאו הקודמת, שהגישה המלצותיה בשנת 98, אכן עמדה על זה, והציעה להעלות את דמי השימוש הקבועים.

אסף כהן: ועדת הכספים בשנת 99 אכן העלתה את דמי השימוש הקבועים ב- 16%.

אסף כהן: אבל מאז, ועדת הכספים לא המשיכה עם המהלך הזה, וכתוצאה מזה דמי השימוש הקבועים נשחקו, ריאלית, ב- 4.4%, כך שדמי השימוש הקבועים ירדו, ריאלית, ב-4.4%.

אסף כהן: מה שאנחנו מציעים פה זה לעשות מהלך של העלאה לא של 16%, אלא של 13.5%, כאשר שוב – בשנה שעברה הוספה מדרגת הנחה נוספת על ידי ועדת הכספים.

אסף כהן: לכן אנחנו חושבים שכהכנה למבנה תחרותי נכון יותר, חשוב לעשות את המהלך, להשלים אותו, ולאשר את העלאת דמי השימוש הקבועים, כמו שאמרתי – ללקוח המשלם באופן מלא, ב- 6 שקלים לחודש.

אסף כהן: תמיד עולה הטענה שהתרגלנו לא לשמש דמי שימוש קבועים, כי בסלולר לא משלמים דמי שימוש קבועים.

אסף כהן: אבל צריך לזכור שהסלולר הוא חיה קצת אחרת.

אסף כהן: בסלולר לא חייבים, כמו בבזק, לתת תעריפים אחידים לכולם.

אסף כהן: בסלולר, בסופו של דבר, אתה, כלקוח פרטי לא משלם דמי שימוש קבועים, אך אתה משלם הרבה יותר מאשר הלקוחות העסקיים.

אסף כהן: בבזק היום המצב הוא הפוך.

אסף כהן: המצב הוא שהעסקים משלמים הרבה והלקוחות הפרטיים משלמים פחות.

אסף כהן: לכן צריך לראות את כל התמונה, ולקחת בחשבון את מצבו של הלקוח הפרטי לעומת הלקוח העסקי.

יצחק הרצוג: בסלולר, הלקוח הפרטי משלם יותר?

אסף כהן: הלקוח הפרטי משלם תעריפים גבוהים הרבה יותר מאשר הלקוח העסקי.

אסף כהן: בבזק, המחיר לדקה הוא אותו מחיר.

אברהם הירשזון: האם לפרופ' גרונאו יש מה להוסיף?

ראובן גרונאו: אני אענה לשאלות, אחר כך.

שלמה כפיר: אני יושב ראש ארגון עובדי בזק.

שלמה כפיר: אני פשוט לא יכול להשתמש במילה יותר מעודנת מדמגוגיה, לגבי מה ששמענו כאן.

שלמה כפיר: אני רוצה להאיר את עיני חברי הוועדה בכמה נתונים מספריים, מעבר למה שהוצג כאן.

שלמה כפיר: טובת הציבור היא האינטרס של כולנו, ולא פחות של חברת בזק, כי ממנו אנחנו מתקיימים, אבל שכחו כאן להזכיר שיש 6 מיליון צרכנים סלולריים מול 3 מיליון צרכני טלפון.

שלמה כפיר: כאשר הלקוח משלם מטלפון קווי לטלפון סלולרי – 50 אגורות לדקה, ללקוח פרטי, למה לא מורידים את המחיר?

שלמה כפיר: כי 45 אגורות הולך לסלולרי, ו- 5 אגורות הולכות לבזק.

שלמה כפיר: מין יד נעלמה לא נתנה לוועדה בכלל לטפל בנושא הזה.

שלמה כפיר: הוועדה בכלל לא התייחסה לכך, למעט הערה על כך.

שלמה כפיר: אם מדברים על הצרכנים, זה מביא ל "מסחרה" שבטלוויזיה אנחנו רואים במקום טלפון של בזק – טלפון סלולרי.

שלמה כפיר: לא צריך להיות חכם גדול שההכנסות מתחלקות בין הלקוח שמפיץ את מספר הסלולר לבין המפעיל הסלולרי, כאשר בזק היא למעשה שותף קטן בכל העניין הזה.

שלמה כפיר: נכון שבזק היא חברה חזקה, ויש לה את ההכנסות והרווחים שהוצגו כאן, רק לא אמרו דבר אחד: באיזה מחיר?

שלמה כפיר: המחיר הוא 4,000 עובדים שהלכו הביתה.

שלמה כפיר: מי ששילם את המחיר זה העובדים, רק שלא הזכירו את זה.

שלמה כפיר: הוועדה לא לקחה בחשבון אפילו את הוצאות הפרישה לצורך התעריפים.

שלמה כפיר: אני לא צריך

שלמה כפיר: להזכיר כאן, לוועדה, שרק לפני פחות מחודש נרצח עובד בפיגוע חבלני.

שלמה כפיר: בזק מוציאה הוצאות ביטחון של עשרות מיליונים.

שלמה כפיר: הוועדה לא התייחסה להוצאות האלה.

שלמה כפיר: החברה מחויבת בהוצאות האלה – רכב ממוגן וכן הלאה.

שלמה כפיר: שני עובדים כבר נרצחו, בשנה האחרונה.

שלמה כפיר: למי שלא ידו ע- אנחנו, פשוט הפסקנו לתקן תקלות.

שלמה כפיר: ההנהלה אומרת שהיות וההוצאה הזו לא מוכרת, מטבע הדברים, אנחנו כעובדים מרגישים שהביטחון לא מלא.

שלמה כפיר: היות שזה מונופול, נוח להכות, כי אין בעלים לחברה.

שלמה כפיר: אני מצטער לומר זאת.

חיים כץ: בשביל זה רוצים להפריט.

חיים כץ: שיהיו בעלים.

שלמה כפיר: אני בעד, בבקשה.

שלמה כפיר: אני לא מכיר הרבה ארגוני עובדים שמוכנים להפרטה.

שלמה כפיר: על מה אנחנו מוכנים להפרטה?

שלמה כפיר: בגלל שאין בעלים אין מי שידאג.

שלמה כפיר: אם היו מדברים על תעריפי הסלולר, היינו רואים פה בעלים, כל מיני אינטרסנטים כאלה ואחרים.

שלמה כפיר: איפה הבעלים?

שלמה כפיר: אני רוצה לראות פה מי הבעלים של בזק ומי מייצג.

שלמה כפיר: כאשר בא שר התקשורת לביקור בבזק, השאלה הראשונה שאני שואל אותו היא: באת בתור רגולטור, בתור בעלים או בתור ריבון.

שלמה כפיר: מי שמשלם על כך זה העובדים.

שלמה כפיר: מדברים פה על מקדם התייעלות.

שלמה כפיר: מקדם התייעלות בא להפחית תעריפים.

שלמה כפיר: מה לעשות שתעריפי בזק הם הנמוכים ביותר בעולם?

שלמה כפיר: אולי אני טועה – חוץ מאשר בקפריסין.

שלמה כפיר: המחיר הכי נמוך בעולם.

שלמה כפיר: למה מצפים מאתנו, יותר מזה?

שלמה כפיר: שנמשיך להפריש 3%?

שלמה כפיר: זה 300 מיליון שקל עלות ההעסקה של מאות עובדים בבזק כל שנה.

שלמה כפיר: בכל שנה מאות עובדים יצטרכו להיות מפוטרים.

שלמה כפיר: זה מה שהחברה היום צריכה?

אברהם הירשזון: לא הבנתי את העניין.

שלמה כפיר: 3% מקדם התייעלות משמעותם 300 מיליון שקל.

שלמה כפיר: המשמעות היא פיטורים של מאות עובדים.

שלמה כפיר: קרוב ל- 1000.

רוחמה אברהם-בלילא: חד פעמית, בהתייעלות של - - -

שלמה כפיר: לא.

שלמה כפיר: כל שנה.

אברהם הירשזון: אני רוצה לדעת דברים מדויקים בנושא הזה, ואני מבקש שתפרט אותם.

שלמה כפיר: אני אפרט.

שלמה כפיר: עלות שנתית של עובד היא כ- 300 אלף שקל.

שלמה כפיר: תעשו חשבון – 300 מיליון, ותעשו את החלוקה של עלות פר עובד.

שלמה כפיר: יושב פה המנכ"ל.

שלמה כפיר: הוא יכול לסתור או לאשר את דבריי.

שלמה כפיר: לכן, מה שאני רוצה לומר פה לחברי הוועדה הוא שאנחנו קרובים לתחתית, והתוצאה של זה היא פשוט מאד המסקנה המתבקשת: בשביל מה להתייעל?

שלמה כפיר: אנחנו שומעים פה את הנוסחה.

שלמה כפיר: מי שרוצה להאמין, בגדול, המשמעות היא cost plus כלומר- לא חשוב כמה עולה לך, מזה אנחנו מורידים.

שלמה כפיר: אם כך, למה להתייעל?

שלמה כפיר: בואו נעלה את הוצאות החברה, על ידי העסקת עובדים.

שלמה כפיר: לא נעשה התייעלות, לא נפטר.

שלמה כפיר: לקראת הוועדה הבאה ה- cost יהיה גבוה, ומזה אנחנו נקיש לגבי ההתייעלות בעתיד.

שלמה כפיר: זו המשמעות.

שלמה כפיר: זאת אומרת – יש פה מצב של אנטי מוטיבציה להתייעלות.

שלמה כפיר: אני אומר את זה לא ככלי שאני רוצה להשתמש בו.

שלמה כפיר: אדרבא, הוכחנו, מדי שנה בשנה מאות עובדים הולכים הביתה בבזק.

שלמה כפיר: יש לנו תוכנית, ומה שאני אומר מגובה בהסכם עד 2008 עם ההנהלה, לפיו אמורים לפרוש 1770 עובדים.

שלמה כפיר: כל זה מבלי לקחת בחשבון לא את ההוצאות, לא את ההתייעלות הקיימת.

שלמה כפיר: המשמעות היא שככל שאני אתייעל – מקדם ההתייעלות נכנס בכל מקרה לתמונה.

שלמה כפיר: לכן, אני מבקש מחברי הוועדה: אם באמת רוצים לעודד את בזק – מי ירצה לקנות את בזק שאינה מרוויחה?

שלמה כפיר: בשביל זה היא הפכה להיות לא אטרקטיבית בכלל.

שלמה כפיר: אם היא לא מרוויחה – בשביל מה לקנות אותה?

שלמה כפיר: מדברים על תחרות?

שלמה כפיר: מי ירצה להתחרות בבזק עם רמת תעריפים כזו?

שלמה כפיר: אני כבר לא מדבר על סיסמאות, שמדברים על תחרות, הפרטה, כאשר זה אנטי הפרטה ותחרות.

אברהם הירשזון: יש לנו הרשאה לשבת פה עד השעה 11:30.

אברהם הירשזון: אנחנו נמשיך בישיבה ביום שלישי הבא.

אברהם הירשזון: תודה לכם, הישיבה נעולה.