ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 57, 2003-09-22 11:00

אברהם הירשזון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אורון, אני מבין שיש לך הצעה לסדר.

חיים אורון: לקראת השנה הראשונה אני מבקש שיתקיים דיון על נושא שאולי אינו לגמרי שגרתי, אך הוא מאוד מהותי, ואני מתכוון לדיון על הכנת תקציב המדינה.

חיים אורון: אנחנו נקבל ב-28 באוקטובר, אם איני טועה, ערמת ספרים עם חוברת כחולה, שיקראו לה "חוק ההסדרים".

חיים אורון: כולנו יודעים איך המאפה הזה נאפה.

חיים אורון: אף אחד מאתנו לא היה מחכה שלארוחת ראש השנה בני הבית יכינו מאפים בצורה כזאת, כי אף אחד לא היה אוכל אותם בשום צורה שהיא, והעיתונות מלאה, כולל היועץ המשפטי לממשלה.

חיים אורון: חלק מתפקידי הכנסת זה בקרה על דרכי עבודתה של הרשות המבצעת בהכנת תקציב.

חיים אורון: זה לא נושא שולי, זה לא איזה ויכוח בפרט כזה או אחר.

חיים אורון: למדתי מחבר מאוד מכובד בכנסת, חבר הכנסת אורי אריאל, שעל פרט אחד בתקציב קיים שלוש ישיבות.

חיים אורון: אנחנו נקבל ספר שלם.

חיים אורון: שרי הממשלה כולם מודים כבר סוף-סוף שלא קראו אותו, חוץ מהפרק על המפלגה.

חיים אורון: אני חושב שמדובר פה בתפקיד מהותי של הכנסת ככנסת.

חיים אורון: אני חושב שאנחנו צריכים להזמין – אני לא רוצה להגיד את ראש הממשלה, כי הוא, בעיני, אחראי – לפחות את שר האוצר.

חיים אורון: אנחנו צריכים לתבוע מהממשלה, כי כשזה מגיע לכאן אפוי, אדוני היושב-ראש יודע בדיוק כמה זה קשה להגיע לאלטרנטיבות.

חיים אורון: אין בעיה להצביע בעד ונגד.

חיים אורון: הרי כל הסיפור עם האלטרנטיבות בשלוש בלילה, כשמציגים שתי אלטרנטיבות שמישהו בוחר אותם, והוא לא בוחר חמש אלטרנטיבות אחרות, שהוא יודע שהן קיימות - הוא לא מציע, למשל, לבטל את הקיצוץ במס הכנסה, הוא לא מציע לבטל את התקרות בביטוח לאומי, הוא לא מציע שום דבר.

חיים אורון: הוא מציע שתי אלטרנטיבות, ואז יש חמישה נגד שלושה.

חיים אורון: אני מקווה שזה לא יישמע כאמירה אופוזיציונית לשמה.

חיים אורון: אני חושב שחובתנו בשלב הזה לבוא לממשלה ולומר 'את התבשיל שאתם מכינים לעם ישראל ולנו, שנעבוד עליו חודשיים – אנחנו רוצים לדעת איך אתם מכינים אותו'.

חיים אורון: ככה אנחנו לא יכולים לקבל אותו.

אברהם הירשזון: דרך הכנת התקציב היא פחות או יותר דרך הכנת התקציב, בכל תקציב זה מובא, פחות או יותר, אותו דבר.

אברהם הירשזון: אני חושב שאתה בהחלט צודק, וכל דרך עריכת התקציב במדינת ישראל צריכה לעבור שינוי מהותי.

אברהם הירשזון: אני גם מטפל בנושא הזה, ואשמח לקיים דיון בנושא הזה.

אברהם הירשזון: יחד עם זה, אשמע גם דעות של חברים אחרים.

אברהם הירשזון: בהזדמנות זאת, רציתי להעלות עוד נושא אחד; עמדנו לקיים דיון על קרנות הפנסיה.

אברהם הירשזון: הנושא של קרנות הפנסיה הוא מאוד מהותי.

אברהם הירשזון: לצערי הרב, בייגה בזמנו ביקש לעשות את זה, הוא לא יכול היה להיות נוכח, ודחיתי את העניין.

אברהם הירשזון: לפני מספר ימים התקשרתי לממונה על שוק ההון, ואמרתי לו 'שמעתי שהעברת תקנות לקרנות הלא-מאוזנות, ואני מבקש שתעביר לנו העתק של מה שהעברת להם, של התקנות'.

אברהם הירשזון: הוא אמר לי 'לא העברתי להם שום תקנות.

אברהם הירשזון: כשיועברו התקנות, אעביר את זה גם לכם'.

אברהם הירשזון: אחרי יומיים אני קורא בעיתון הארץ ניתוח מבריק של העיתון על התקנות.

אברהם הירשזון: אני לא חושב שזאת דרך עבודה, אני לא חושב שאפשר לעבוד בצורה כזאת עם הממשלה.

אברהם הירשזון: נכון, התקנות לא צריכות לעבור את הוועדה.

אברהם הירשזון: על-פי החוק, הן לא חייבות לעבור, אבל יש לנו מספיק כלים לעבוד כפי שצריך.

אברהם הירשזון: לכן אני מתכוון לקיים ישיבה בין ראש השנה ליום כיפור על נושא הפנסיה בכלל ולקיים דיון על הנושא של התקנות, שיהיה דיון ממצה.

אברהם הירשזון: אני חושב שגם עכשיו, על-ידי התקנות האלה, מרוקנים מתוכן את כל ההחלטות שהחלטנו מפה.

אברהם הירשזון: אם זה לא כך, שיוכיחו לנו את הנושא הזה.

אברהם הירשזון: אשמח לקיים גם דיון בנושא הזה וגם דיון בנושא הזה.

יסן סלומינסקי: בהמשך לדבריו, אם לא נצליח לשנות את הדרך שהממשלה נהגה – גם אצל השרים עצמם זאת היתה שערורייה שאין כדוגמתה, איך מעבירים תקציב ומקצצים 10 מיליארד בצורה מגעילה, שהשרים מודים שאינם מבינים.

יסן סלומינסקי: מקסימום, שר אולי הבין את המשרד שלו, אבל לא את המערכת כולה ולא את התמונה כולה.

אברהם הירשזון: אז למה הם הצביעו?

יסן סלומינסקי: ראשית, אני לא מגן על השרים.

יסן סלומינסקי: שנית, על הקיצוץ האחרון, של ה-1.1 מיליארד, 8 או 12 שרים באמת סירבו להצביע.

יסן סלומינסקי: זאת שערורייה, אבל אם לא נצליח לשנות את הדרך הזאת, אני מאוד מאמץ את הדרך הקודמת שנהגת בתוכנית הכלכלית הקודמת, שאמרת לממשלה 'לא יעזור לכם שום לחץ של זמן.

יסן סלומינסקי: ניקוח 40 יום, נדון סעיף-סעיף, ואם יהיה צורך, נעשה את השינויים הנדרשים, כמה שאנחנו יכולים'.

יסן סלומינסקי: בפעם הקודמת נדמה לי ששינינו במסגרת הוועדה 2 מיליארד מהתוכנית הכלכלית.

יסן סלומינסקי: אם נצטרך, נעשה את זה גם הפעם.

יסן סלומינסקי: אם אין גוף אחר, לפחות נהיה אנחנו הגוף שדן לעומק ובאמת בתוכנית, ועושה את השינויים האלה.

יסן סלומינסקי: תודיע להם שזה מה שנעשה – 40 יום, שלא ילחצו אותנו.

אברהם הירשזון: עוד לא התייחסתי לתוכנית הכלכלית, למרות שאני כן קראתי את ה-178 עמודים, לא כמו שאר השרים, אבל חלק גדול מהם זה דקלרציה.

אברהם הירשזון: לפחות שלא יעמידו אותנו במגבלת ובלחץ של זמן.

אברהם הירשזון: ההצעה היתה טובה.

אבשלום וילן: הבעיה אינה משך הזמן.

אבשלום וילן: הבעיה היא שבדרך כלל, כאשר הוועדה מקיימת חודשיים דיונים אינטנסיביים, כשמגיעים להצבעות כמעט אין קשר בין ההערות שמועלות להחלטות המתקבלות.

אבשלום וילן: לכן אני מציע שתנסו בכל אופן בהנהלת הקואליציה להבהיר שהפעם יש משמעות לדיונים בוועדה לא על בסיס קואליציה או אופוזיציה, אלא על בסיס ענייני.

אבשלום וילן: ממה שקראתי ושמעתי, אני חושב שיש בעיה אמיתית, שפעם שנייה או שלישית ברציפות לא מציגים לנו ברצינות איך בעצם יוצאים לצמיחה.

אבשלום וילן: אני מציע שתשים דגש על הדברים האלה – ויש לנו זמן - ונעשה עבודה רצינית, שיהיו לה גם תוצאות.

אבשלום וילן: שלא יהיה נתק אדיר בין מה שאנחנו דנים פה לבין השורה התחתונה.

יצחק הרצוג: אני חושב שעל דעת כולם, כוועדת כספים אנחנו צריכים להיות מוטרדים מחוסר-הוודאות המוחלטת ששוררת בציבוריות הישראלית על המון פרקים בתוכנית.

יצחק הרצוג: ראשית, אף אחד לא יודע בעצם מה התקבל.

יצחק הרצוג: שנית, יש כל-כך הרבה דברים שמדברים עליהם באוצר כל יום, שמכניסות ללחץ- -

אברהם הירשזון: זה קשור בדרך הכנת תקציב.

יצחק הרצוג: זה משפיע גם על שוק ההון, על כיוונים ועל המון דברים.

יצחק הרצוג: צריך להזהיר מכאן שהיה נכון שהממשלה תבהיר סופית למה היא מתכוונת בכל אחד מהפרקים בתוכנית.

יצחק הרצוג: בזמן שיש, אני מציע גם שתזמין לכאן שרים שיציגו חלק מהמבנים של התקציבים של משרדיהם.

יצחק הרצוג: למשל, משרד התיירות; ברור ששם סדר העדיפויות מעוות לחלוטין, כשזה אמור להיות מנוע צמיחה מרכזי של המשק הישראלי.

אברהם הירשזון: עד עכשיו מעולם לא הופיעו שרים במסגרת התקציב.

אברהם הירשזון: עכשיו, אחרי שהצעת את זה, נזמין את השרים.

אברהם הירשזון: שרים תמיד באים.

אברהם הירשזון: אני יודע שלפעמים יש סדרי עדיפויות ואומרים 'לא נזמין משרדים מסוימים', אבל אם חבר כנסת מהוועדה מבקש לזמן משרד, ודאי שהוא יופיע.

אלי אפללו: התייחסו פה לתוכנית הכלכלית, ולא מן הנמנע שגם אנחנו נגיד כמה דברים.

אלי אפללו: אני בטוח שלמרות מה שנאמר, נזכור שבפעם שעברה לא נתת לאף אחד להשמיע את דבריהם, ואני בטוח שגם הפעם לא, כך לפחות משתמע ממה שנאמר פה.

אלי אפללו: אני מוחה על העניין הזה.

אלי אפללו: נתת לכולם להשמיע את דבריהם, גם לי יש השגות.

אלי אפללו: נכון שאני רואה פגיעה בדברים מאוד חשובים כמו בסל הבריאות, שאני לא יודע אם אנחנו בכלל יכולים לדון בעניין הזה.

אלי אפללו: הפגיעה בסל הבריאות זה פגיעה ישירה באנשים, וזה לא פחות חשוב מהביטחון.

אלי אפללו: גם בעניין נושא הצמיחה; קראתי את הדברים, אני רואה בזה תוכנית של קיצוצים, אדוני היושב-ראש, אבל אני לא רואה את הצמיחה.

אלי אפללו: חשוב מאוד לראות איך אנחנו יוצאים מזה, לא רק איך אנחנו מקצצים.

אברהם הירשזון: לישיבה הראשונה נזמין את שר האוצר.

אלי אפללו: גם את שר התמ"ס.

אברהם הירשזון: זה ודאי.

יעקב ליצמן: יש לי הצעה לסדר היום; הניחו לפנינו את תוכנית הסיור בתפן, אצל סטף ורטהימר.

יעקב ליצמן: אני רוצה לקרוא לפרוטוקול את מה שסטף ורטהימר אמר על החרדים.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשמוע איך הייתם מגיבים, אם חברי ועדת הכספים היו אומרים את זה על ערבי.

יעקב ליצמן: אני חושב שסטף ורטהימר הוא רשע מרושע, הוא אנטישמי, ואני חושב שאסור לדרוך במפעל שלו.

יעקב ליצמן: אני רוצה לקרוא לכם מה שהוא אמר: "לא, אני לא מגזים בכלל, אני מודיע שזה סופה של ישראל.

יעקב ליצמן: החרדים הם בקושי 15% מהאוכלוסייה שלנו, הם קונים קולות של בוחרים באופן לא-פורפורציונלי מגודלם, פי 100, פי 1,000 מכוחם.

יעקב ליצמן: לא מאמינים במדינה, לא נשבעים לה אמונים, לא יגנו עליכם, לוקחים מאתנו את הכספים.

יעקב ליצמן: כולם מכירים את השיטות של ש"ס.

יעקב ליצמן: זאת גניבת קולות, ולאט-לאט משתלטים על המדינה.

יעקב ליצמן: אני פונה לציבור לחילוני השפוי, צאו לרחובות, עשו מהומות, אל תנוחו, אל תשקטו עד שישונה חוק הבחירות, שלא יתנו להם להצביע.

יעקב ליצמן: ש"ס היא מפלגה שמזלזלת בחוק של המדינה שלי, מובילה את המדינה שלי למקום מסוכן, שלא נוכל לחיות בו, מסכנת אותנו.

יעקב ליצמן: אם לא נרסן את החרדים, הם יהרגו אותנו.

יעקב ליצמן: כן, יהרגו אותנו.

יעקב ליצמן: זה יהיה הסוף שלנו והסוף של מדינת ישראל הציונית".

יעקב ליצמן: אחרי דברים כאלה אני לא חושב שמותר לדרוך במפעל זלו.

יעקב ליצמן: זאת רשעות ואנטישמיות, ואני אראה בזה פגיעה, אם חברי ועדת כספים ידרכו שם.

אלי אפללו: אני מתפלא על עצם האמירות שאתה מעלה פה.

אלי אפללו: אנחנו באים לראות ולשמוע אדם שהקים את התעשייה בצפון ובגליל.

אלי אפללו: זה אדם שמעסיק אלפי עובדים על חשבונו לתפארת מדינת ישראל.

יעקב ליצמן: מה משנה מה הוא הקים, אם הוא אומר שצריך להרוג אותנו?

יעקב ליצמן: זאת משמעות הדברים.

יעקב ליצמן: אתה הולך לראות שם כסף?

יעקב ליצמן: זה מעניין אותך?

אלי אפללו: הוא לתפארת מדינת ישראל.

אלי אפללו: הלוואי שיהיו לנו עוד אלף כאלה, שיביאו תעשייה לאלפי מקומות תעסוקה ולא לאבטלה.

אלי אפללו: גני התעשייה שלו – תראה כמה עובדים הם מעסיקים.

אלי אפללו: אני חושב שדעותיו האישיות לא משפיעות על מה שהוא עושה בתחום התעשייה ובקידומה.

יעקב ליצמן: הוא אנטישמי.

אברהם הירשזון: ליצמן, ביקשת הצעה לסדר יום.

אברהם הירשזון: נתתי לך לדבר ואני מכבד את זה מאוד, אבל זכות התגובה קיימת לאנשים, גם אם זה לא מוצא חן בעיניך.

אברהם הירשזון: אני מבין שזה לא מוצא חן בעיניך, אבל תן לו לסיים לדבר.

אלי אפללו: אני לא בא לשפוט את סטף לפי אמירותיו, אלא לפי מעשיו.

אלי אפללו: אני בא לראות את התעשייה לתפארת מדינת ישראל, לראות מה צריכים תעשיינים ואיך לקחת דוגמה.

אלי אפללו: ועדת כספים, שקובעת סדרי עדיפויות לתעשייה, זה המקום הכי נכון ללכת לראות, ואני מברך על כך – על היוזמה הזאת, שאנחנו הולכים לראות את המקום הנכון, הצלחה ומודל לחיקוי בכל העולם.

חיים אורון: אני שופט את סטף גם לפי דבריו וגם לפי מעשיו.

חיים אורון: את דבריו בסגנון הזה אני לא מקבל, אני לא מתבטא בצורה הזאת, ואני לא חושב שהם מוסיפים משהו לוויכוח הקיים בינינו – ביני ובינך – בדברים אחרים.

חיים אורון: הסגנון הזה הוא לא סגנון שלי.

חיים אורון: אנחנו לא הולכים לבקר בתפן לא בתור בית ברל ולא בתור ישיבה, וגם לא הולך לשמוע ממנו תורה בנושאים.

חיים אורון: הולכים לבקר כאורחים של התאחדות התעשיינים - מפעל תעשייתי.

חיים אורון: אני עושה הבחנה בין המידות של האדם ובין מעשיו.

חיים אורון: אגב, יש לי ביקורת גם על חלק ממעשיו.

חיים אורון: עד כדי שימוש במושג "אנטישמי", אני לא בטוח אם זה מוסיף משהו בדיון.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשמוע מה היו אומרים, אם היו אומרים על ערבים את מה שהוא אמר.

יעקב ליצמן: איך היית קופץ ועושה מהומות, אם מישהו היה מדבר כך על ערבים.

יעקב ליצמן: על חרדים מותר?

יעקב ליצמן: דמם הפקר?

חיים אורון: הייתי קופץ כמו ששמעת אותי במליאה יותר מפעם אחת קופץ כאשר מדברים על החרדים באופן לא הולם.

חיים אורון: אני לא רוצה תעודת יושר על כך, אבל שמעת.

חיים אורון: כשהתבטאו בעניין חרדים באופן שלא היה נראה לי, קפצתי.

חיים אורון: אני חושב שמכאן ועד פסילה המרחק רב.

חיים אורון: אני מציע לכולנו לקמץ בפסילות.

אברהם הירשזון: אני חושב שחבר הכנסת אורון ביטא פחות או יותר גם את עמדתי בנושא הזה.

אברהם הירשזון: לכן אני מציע שנסכם את זה ברוח הזאת, למרות שאני מבין את ליצמן ומבין את הכאב שיש לו.

אברהם הירשזון: אני לא בטוח שאני גם לא אעלה את זה בשיחה פרטית ואישית שתהיה לי עם סטף, כשנהיה שם.

אבשלום וילן: אני מציע שיושב-ראש הוועדה בתחילת הביקור יגנה את הדברים האלה.

אבשלום וילן: ביקרנו בחלק גדול מהישיבות שלכם פה, ואיש לא עשה מזה אידיאולוגיה.

אבשלום וילן: א.

אבשלום וילן: אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה

רחל נוימן: המוסדות שמופיעים ברשימה נבדקו על-ידינו ונמצאו ראויים לקבלת סעיף 46.

רחל נוימן: הרשימה לפניכם.

רחל נוימן: גם לא היתה התנגדות של רשם העמותות.

אבשלום וילן: האם היתה ועדת משנה של ועדת הכספים, שעברה על זה?

אברהם הירשזון: לא.

יעקב ליצמן: לגבי מס' 16; ראשית, אני תומך.

יעקב ליצמן: השאלה היא אם זה נושא הקרנות בתוך בתי החולים?

רחל נוימן: זה עומד בפני עצמו.

אברהם הירשזון: יש למישהו התנגדות?

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: המוסדות אושרו.

אברהם הירשזון: ב.

אברהם הירשזון: צו היטלי סחר (היטל בטחה על ייבוא טובין להגנה על הייצור המקומי)

אברהם הירשזון: הנושא הבא – צו היטלי סחר (היטל בטחה על ייבוא טובין להגנה על הייצור המקומי).

צביה דורי: מדובר בהיטל שחוזר כל שנה לשולחן של ועדת הכספים.

צביה דורי: מדובר על היטל של שמנים והיטל על כוספאות, שמשמש מזון לבעלי חיים, בעיקר לעופות.

צביה דורי: לפני שנה היה היטל יותר גבוה, ששיעורו היה 5.5% על כוספאות ו-4.5% על שמנים.

צביה דורי: השנה הורדנו את זה – 4% על שמנים ו-4.5% על כוספאות.

צביה דורי: על שמנים זה 4% מארצות הברית ומאירופה, שאר העולם זה 7%.

צביה דורי: כוספאות – 4.5% מארצות הברית, שאר העולם זה 7.5%.

צביה דורי: יש כמה הסכמים ספציפיים במזרח אירופה, לא אתייחס לזה.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה כוספה, בדיוק?

צביה דורי: לוקחים פולי סויה, מייבאים לארץ, מועכים את זה, מהמיכל יוצא שמן, שזה שמן סויה.

צביה דורי: מהשארית נשאר כוספה, שמשמש מזון לבעלי חיים.

צביה דורי: ההיטל הוא על הייבוא של שמנים ושל כוספאות.

צביה דורי: על פולי סויה עצמם אין היטל, כי זה חומר הגלם.

צביה דורי: יש ייבוא של שמנים ויש ייבוא של כוספאות.

צביה דורי: בשמנים וכוספאות יש גם יצרן, גם צרכן סופי שמשתמש וגם תעשיות שמשתמשות בזה.

צביה דורי: המשתמשים בשמנים הם בעיקר תעשיות מרגרינה, מיונז, כל החטיפים – כל מי שמשתמש בשמנים משתמש בדברים האלה.

צביה דורי: בכוספאות לוקחים את חומר הגלם לייצור מזון לבעלי חיים.

צביה דורי: כמו שאמרתי, זה חוזר לשולחן של ועדת הכספים כל שנה כבר ארבע או חמש שנים.

צביה דורי: לפני שנה המלצנו על אחוז יותר גבוה, כל שנה אנחנו לוקחים רואה חשבון חיצוני בלתי-תלוי, שמנתח את מצב הענף.

צביה דורי: מה שקרה בין השנה שעברה לשנה הזאת, זה שכשניתחנו את מצב השמן, כל האינדיקטורים הראו שיפור במצב החברה.

צביה דורי: הרווחיות שלה השנה הרבה יותר גבוהה מאשר לפני שנה, יש עלייה במחירי השמנים, במחירי הכוספאות ובכמויות של השמנים.

צביה דורי: כל האינדיקטורים מראים על מצב יותר טוב, לכן הרשנו לעצמנו להוריד את ההיטל על השמנים והכוספאות, וזה מתוך ראייה כוללת של כל הענף, כי היצרנים הקובעים הם לא המשחקים היחידים בתמונה, אלא יש גם ייבואנים, משתמשים וצרכן סופי.

בועז צפריר: גם אנחנו קראנו את דוח גולדברג, זה רואה החשבון שמונה מטעם התמ"ת לבחון את הענף מזה שנה רביעית או חמישית.

בועז צפריר: הדוח הזה, כמו בשנים קודמות, טועם שהרווחיות של התעשייה שלנו נמוכה ממה שמומלץ על-פי הניתוח.

בועז צפריר: הראיה לכך היא שגם ברבעון האחרון נסגר אחד המפעלים הישראליים בשל השחיקה ברווחיות, הראיה לכך היא ההיצף של השמנים המיובאים על מדפי המרכולים, והמחיר לצרכן לא יורד.

בועז צפריר: המרווח של הסוחרים, הייבואנים ורשתות השיווק גדל.

בועז צפריר: בשל היציבות חשוב לנו האישור הזה, למרות ששיעור הרווחיות בשל היותנו בתחרות נחותה מול העולם, שאנחנו לא מסוגלים לעבוד רצוף ושאנחנו חייבים להחזיק מלאי ביטחון על חשבוננו, חייבת להיות לנו היציבות והרציפות בשיעורים האלה, על-מנת שלא נצטרך מדי שנה להתמודד עם משרד התמ"ת על שיעור ההיטלים, ולהשקיע שעות בחוסר-ודאות, ובאותן תקופות של חוסר-ודאות השוק הישראלי מוצף בשמנים וכוספאות.

בועז צפריר: לפיכך ההיטל הזה מבחינתנו הוא הרע במיעוטו.

בועז צפריר: הוא טוב רק בשל היציבות ולא שיעורו.

בועז צפריר: לפי שיעורו, גם לפי הבחינות שלנו – ודאי לפי גולדברג – הוא היה צריך להיות גבוה יותר.

מאיר בובר: אם לא היתה דקלרציה שקדמה לעניין, הייתי שותק, אבל אני חייב להשיב בדקלרציה אחרת.

מאיר בובר: כאחד שהיה באחד מגלגוליו הקודמים אחד ממייסדי ההיטל הזה – הייתי בזמנו יועץ כלכלי לשר התעשייה והמסחר כשההיטל הזה הוטל - ההיטל הזה הוטל כחלק ממדיניות החשיפה של המשק הישראלי בתחום השמן.

מאיר בובר: הוא התחיל בגובה גבוה מאוד, 38%, מר יורם לוי היה שותפי למעשים אז, והכוונה המקורית היתה להורידו בהדרגה על בסיס חשיפה מדורגת של תעשיית השמן הישראלית.

מאיר בובר: לפי התכנון המקורי, ב-1 בינואר 2000 אמור היה להיות ההיטל 0.

מאיר בובר: הנושא נמשך מטעמים כאלה או אחרים, שאינם עולים בקנה אחד עם הכוונות המקוריות.

מאיר בובר: אנחנו רואים בהיטל הזה איזה עיוות, אבל הוא גם בבחינת הרע במיעוטו.

מאיר בובר: היתה פה איזה השמצה קטנה של הייבואנים, בכך שהמחירים שהם מציעים של מדפי רשתות השיווק הם לא נמוכים.

מאיר בובר: כללית, אני חושב שההצהרה הזאת היא הצהרה סוחפת, שיש מחירים יותר נמוכים של שמנים מיובאים.

מאיר בובר: מעבר לכך, אחת הסיבות שהמחירים לא יורדים יותר מכך היא שדווקא ההיטל הזה יוצר איזה סף גבוה, שאתה צריך להיות איזה איש עסקים עם הרבה פינלנטרופיה כדי לא להתייחס לסף הזה.

מאיר בובר: ההצעה שלי היא לקבל את הגישה הזאת, אך כפי שציינתי בישיבה הקודמת של הוועדה הזאת, וכפי שיש לו שיח עם משרד התמ"ת, אנחנו מתכוונים לפנות שוב ולדון בנושא הזה.

צביה דורי: אני רוצה להשלים שני דברים; ראשית, אנחנו מבקשים את ההיטל הזה לשנתיים.

צביה דורי: זה הדבר היחיד המוסכם - שזה יהיה לשנתיים, שלא נצטרך לחזור לכאן כל שנה.

צביה דורי: אני לא הייתי בתמונה כשמאיר היה עוזר השר, אבל המטרה היתה להגיע ל-3%, לא ל-0%.

אבשלום וילן: שאלה למנהל הוועדה; תמיד לדיון הוזמנו היבואנים של כל הכוספאות.

אבשלום וילן: משום מה, טכנית, כנראה, הם לא הוזמנו הפעם.

אבשלום וילן: קיבלתי מהם שורת שאלות, ואני רוצה להמשיך את מה שמאיר אמר.

אבשלום וילן: לפי המידע שבידי, דוד גולדברג, שבדק, המליץ כהיטל על ייבוא כוספת סויה מארצות הברית 3%, ואתם קבעתם 4.5%.

צביה דורי: הוא לא המליץ.

צביה דורי: אנחנו קבענו את ההמלצות.

אבשלום וילן: ידוע לי גם שיורם לוי, משרד התמ"ת, גם אתו היתה הבנה שעל כוספה אחרת, שהיא לא מארצות הברית, לא יוטל היטל, וגם על שיני מאכל שאינם מיוצרים בארץ לא הוטל היטל.

אבשלום וילן: למה פה עכשיו על כוספה שאינה מארצות הברית מטילים 2.8?

אבשלום וילן: אני מתנגד לאישור כל שנתיים.

אבשלום וילן: הרי בודקים את מצב השוק, ועם כל הכבוד לחברה, ומישהו הזכיר פילנתרופיה, מוכרחים אחת ולתמיד לנטרל את אגף הפילנטרופיה וכל התרומות היפות שהמפעל המצליח נותן לכל מיני ארגונים ומוסדות.

אבשלום וילן: עניינית, יש פה בעיה כלכלית פשוטה של הגנה על מפעל מקומי.

אבשלום וילן: השר ישראל כץ הולך עכשיו למלחמת עולם בתחום מחירי החלב.

אבשלום וילן: מחיר הכוספאות קובע אוטומטית מחיר החלב.

אבשלום וילן: כל עוד זה לא באמת שוק אמיתי, ויש את היטלי הביטחה האלה, מייקרים את מחיר החלב והבשר – זה כמעט 60% מההוצאה של המזונות - ולכן בסופו של דבר זה מגיע לצרכן.

אבשלום וילן: אין פה היגיון כלכלי צרוף פרט להגנה.

אבשלום וילן: כל פעם בודקים את ההגנות ועושים איזו פשרה פוליטית.

אבשלום וילן: לא ברור לי למה צריך אותם, אם כבר – כל שנה.

אבשלום וילן: בנוסף, לפי המידע של לשכת מכוני התערובת, הם טוענים שהגיעו לסיכומים מקצועיים אחרים, וברגע האחרון שיניתם.

צביה דורי: יורם לוי נמצא פה, הוא יענה לך לגבי הנושא של הסיכום שלו.

צביה דורי: ראשית, הכוספאות לא הולכות למשק החלב.

צביה דורי: כמו שציינתי, זה הולך בעיקר לעופות.

אבשלום וילן: זה מרכיב מאוד משמעותי, בעיקר גם כשהוא המרכיב היקר ביותר.

צביה דורי: אני לא חושבת שזה מה שמשפיע – לא על זה ולא על מחירים של משק החלב.

אבשלום וילן: עוד אגורה ועוד אגורה – ודאי.

אבשלום וילן: מחיר החלב נבדק על-ידי כלכלנים, ונקבע בצורה מלאכותית על-ידי כלכלנים של המדינה.

אבשלום וילן: כל מרכיב קובע.

צביה דורי: השאלה אם זה מטריאלי או זניח לחלוטין.

יורם לוי: כאשר מנהלים שיחות להיטלים, עולות מחשבות שונות.

יורם לוי: אני חושב שמה שמחייב את המשרד זה העמדה שלך כאן.

יורם לוי: מחשבות כאלה הועלו, בסוף ראינו שבמסגרת ההיטל וגובהו כרגע, אנחנו לא נלך לפתרון שהועלה פה.

יורם לוי: יש לזכור שמשק העופות הוא המשק הכי מוגן במדינת ישראל.

יורם לוי: לכן הפרש שולי כזה או אחר אינו משפיע, כי עופות אינם מתחרים עם עופות מחו"ל בגלל מדיניות הממשלה.

יורם לוי: בסופו של דבר למחיר כוספה אין משמעות תחרותית על מחירות.

יורם לוי: אתה לא יכול להביא למדינת ישראל עופות.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אבו וילן – אני פחות מתמצא, אבל הוא ודאי מתמצא, זה מקצועו - אומר שגם במאכלים של פרות יש מרכיב של זה.

אברהם הירשזון: השאלה היא אם המרכיב הוא רציני או לא, ואם השפעתו שולית או לא.

יורם לוי: אני חושב ששולית.

אברהם הירשזון: אני מבקש להביא את הנושא להצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור הצו ומי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – רוב נגד - אין

אברהם הירשזון: הצו אושר.

אברהם הירשזון: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 123) התשס"ג-2003

אברהם הירשזון: הנושא הבא – צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 123).

יהושע בן-יונתן: עכשיו אנו מתקנים תיקון טעות, הדבר הוא פורמלי, כי המסים שאנו מטילים עכשיו הם מסים קיימים.

יהושע בן-יונתן: בשנת 1999 העברנו את המס מהיטל למכס.

יהושע בן-יונתן: המשמעות הכספית היא אותו דבר – במקום היטל אנו גובים מכס.

יהושע בן-יונתן: אבל הטלה כזאת פירושה העלאת מס, כי המכס היה אפס באותו זמן.

יהושע בן-יונתן: אנחנו צריכים להגיע לוועדת הכספים לקבל אישור על כל העלאת מס.

יהושע בן-יונתן: לא עשינו את זה ב-99' בגלל טעות או בגלל מי שבאותו זמן היה ממונה על הנושא.

יהושע בן-יונתן: אז לא הבאנו את זה לוועדת כספים, והדבר הזה לא בסדר.

יהושע בן-יונתן: עכשיו אני מתקן את אותה טעות פורמלית, שלא נעשתה אז, ובא לכאן עם צו חדש ששר האוצר חתם עליו.

יהושע בן-יונתן: אני מביא אותו לוועדת הכספים לאישור.

יהושע בן-יונתן: יש כאן רשימת מוצרים, שאותם אנו מבקשים לאשר מחדש בצורה של מכס.

יסן סלומינסקי: אפשר להביא דוגמאות?

יהושע בן-יונתן: הכל כתוב פה.

מאיר בובר: במהלך ארבע השנים האחרונות הורד תשלום כזה או אחר מהייבואנים על המוצרים האלה.

מאיר בובר: האלה ההורדה היתה חוקית?

יהושע בן-יונתן: באופן פורמלי היינו צריכים להביא את זה לוועדת הכספים, ובגלל טעות אנוש לא עשינו זאת.

יהושע בן-יונתן: עכשיו אנו מתקנים.

מאיר בובר: במשך ארבע שנים הורד תשלום היטל שלא חודש/מס שלא הועבר לוועדה מהיבואנים בצורה לא-חוקית.

מאיר בובר: השאלה היא מה אנו עושים עם הכסף הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: מה נעשה עם הכסף הזה?

קריאה: נכנס לאוצר.

חיים אורון: זה הצרכנים שילמו, כאילו שהצרכנים קיבלו מתנות.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – רוב נגד - אין

אברהם הירשזון: הצו אושר.

אברהם הירשזון: צו מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוזר על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ), התשס"ג-2003

אברהם הירשזון: הנושא הבא – צו מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוזר על הכנסה מריבית על פיקדום במטבע חוץ).

אוסקר אבו ראזק: כיום לפי החוק, תושב חוזר שיש לו פיקדון במטבע חוץ בבנק בחו"ל, במשך חמש שנים מקבל פטור ממס בריבית.

אוסקר אבו ראזק: הדבר הזה מעודד את התושבים החוזרים להשאיר את הכספים שלהם בחו"ל כדי ליהנות מהפטור.

אוסקר אבו ראזק: אנחנו רוצים, שגם אם הכסף הועבר לבנק בישראל, גם אז הריבית במשך חמש שנים תהיה פטורה ממס.

אוסקר אבו ראזק: בצורה כזאת לא ניתן לבנקים בחו"ל יתרון על הבנקים בישראל.

אלי אפללו: איזו ביקורת יש לנו, לגבי איפה הוא מפקיד את הכסף?

אלי אפללו: פה מדובר על נושא כדאי.

אלי אפללו: אם הבנק בישראל נותן תנאים טובים יותר מול בנקים אחרים, אתם לא באים לאלץ את האדם להביא את הכסף.

אלי אפללו: אתם אומרים 'אנחנו נותנים לך פטור במהלך חמש שנים כמו בנקים אחרים', אבל אתם לא מאלצים אותו להביא את זה לפה.

אבשלום וילן: איך זה משתלב עם הרפורמה באיחוד נושאים של תושבי חוץ ותושבים ישראליים?

אבשלום וילן: אני לא בעד או נגד, אני רוצה להבין.

בועז פינברג: אמור להיות לכולכם דף הערות של לשכת יועצי המס.

בועז פינברג: אנחנו כמובן מברכים על היוזמה של הנציבות.

בועז פינברג: יחד עם זאת אנחנו מרגישים שיש יותר מדי תנאים טכניים שיכולים הלכה למעשה לייתר את התקנה.

בועז פינברג: יש לנו הערות לפי סעיפים, בעיקר עניינים טכניים שחבל שהם קיימים, והייתי מציע שנעבור סעיף-סעיף.

אברהם הירשזון: ניהלתם שיחות ביניכם לפני שזה הובא לכאן?

בועז פינברג: בינינו לנציבות?

בועז פינברג: לא.

אברהם הירשזון: למה?

אברהם הירשזון: אם הייתם אומרים 'דיברנו עם הנציבות, יש חילוקי דעות', הייתי שמח לפתוח עכשיו דיון בנושא הזה.

אברהם הירשזון: היה לכם החומר.

אברהם הירשזון: לא מצאתם לנכון לפנות לנציבות ולדבר אתם על הנושאים האלה עד היום?

אברהם הירשזון: אתם באים לעשות את זה עכשיו לפני ועדת הכספים?

אברהם הירשזון: אני לא מבין את זה.

בועז פינברג: לי ידוע שהחומר הגיע אלינו אתמול.

אברהם הירשזון: מנהל הוועדה אומר לי שביוני היה כבר דיון ראשוני פה, וקיבלתם זימונים.

אברהם הירשזון: אני מבין שאתה שלוח בנושא הזה, אני לא מטיל עליך שום אחריות, אך תאמר לשולחיך שאולי הם נרדמו בשמירה בנושא הזה.

אברהם הירשזון: בכל אופן, אני מציע שאם אלה תיקונים טכניים, הנציבות ודאי תמיד פתוחה לשמוע, אבל אנחנו לא נקיים על זה עכשיו דיון פה.

אברהם הירשזון: אם יש ספציפית בעיה או שתיים, נמקד את הדברים.

אוסקר אבו ראזק: לגבי הנושא, אם אנו מאלצים; אנו לא מאלצים.

אוסקר אבו ראזק: כל מה שאנו יכולים לעשות זה לומר לבעל הפיקדון 'אני רוצה להסיר חסם, כדי שתביא את הכספים ותפקיד אותם בבנק בישראל'.

אוסקר אבו ראזק: כל הטענה אומרת, 'אם אני משאיר את הכסף בחו"ל, אני פטור ממס.

אוסקר אבו ראזק: אם אני מביא לכאן, אתם רוצים 15%'.

אוסקר אבו ראזק: אנחנו אומרים עכשיו שבאותן חמש שנים שהן תקופת מעבר, גם אם תביא את הכסף לבנק בישראל, תהיה פטור ממס.

אוסקר אבו ראזק: אנחנו לא מתערבים בשיעור הריבית, באחוז הריבית וביחסים בינו לבנק בישראל.

אוסקר אבו ראזק: לגבי שאלתו של מר וילן; נכון, עברנו ממס גיאוגרפי למס פרסונלי.

אוסקר אבו ראזק: נתנו תמיד הוראת מעבר.

אוסקר אבו ראזק: ההוראה הזאת אומרת רק לחמש שנים.

אוסקר אבו ראזק: גם אישורים אחרים קיבלו את התקופה של החמש שנים.

אוסקר אבו ראזק: במיוחד תושב חוזר, שיש לו אותן חמש שנים שניתנו בחוק, שאם הוא משאיר את הכסף בחו"ל, הוא פטור ממס.

אוסקר אבו ראזק: אמרנו 'אם תביא את הכסף לישראל, גם תהיה פטור'.

אוסקר אבו ראזק: אין סטייה מהעיקרון של המיסוי הפרסונלי.

ישראל אייכלר: תושב ישראל לעומת אדם שחוזר, שהופך עכשיו לתושב ישראל; למה הוא צריך לשלם והוא לא צריך לשלם?

אוסקר אבו ראזק: החוק היום אומר שאותו תושב חוזר, אחרי שהפסיק להיות תושב ישראל, אם תפקיד את הכסף בבנק בחו"ל, במשך חמש שנים אתה פטור ממס על הריבית.

אוסקר אבו ראזק: לכן הוא משאיר את הכסף בחו"ל, וכל מה שאנו רוצים לעשות זה להשוות בין הפיקדון בחו"ל לפיקדון בישראל, כדי לעודד להביא לכאן את הכסף.

ישראל אייכלר: לא משנה לכם כמה, איזה סכום?

אוסקר אבו ראזק: לא.

יסן סלומינסקי: שאלה על סעיף 2 (1); אתם מדברים כאן על איש שעוזב ויש לו נכסים בישראל, שהוא מוכר את הנכס בישראל.

יסן סלומינסקי: גם לו אתם נותנים?

אוסקר אבו ראזק: החוק אומר 'אתה תקבל את הפטור אם ורק אם הבאת כסף במזומן מחו"ל, ותנאי נוסף – שהכסף הזה, מקורו אינו מכירת נכסים בישראל.

יסן סלומינסקי: אם הוא מוכר נכס בישראל ומוציא אותו מחוץ לישראל, יהיה לו פטור?

אוסקר אבו ראזק: במישור העקרוני הוא יכול לקבל את הפטור, אבל אנחנו לא רוצים לעודד- -

יסן סלומינסקי: יש לכתוב את זה בסעיף הזה.

יסן סלומינסקי: שרי אריסון עזבה את הארץ.

יסן סלומינסקי: לפי החוק, אוטומטית ברגע שהיא מפסיקה להיות אזרחית ישראלית, נכסיה נחשבים כאילו נמכרו.

יסן סלומינסקי: יש כזה חוק.

אוסקר אבו ראזק: החוק היום שפוטר את התושב החוזר ממס על הריבית מתנה שמקור הכספים בנכסים בחו"ל.

אוסקר אבו ראזק: כך שאם הוא ימכור נכסים בישראל ויעביר אותם לחו"ל, הריבית תתחייב 15% מס.

יסן סלומינסקי: כלומר הוא נמצא שלוש שנים בחו"ל, כל הכסף שלו בחו"ל, ואתה לא מעודד אותו להחזירם.

יסן סלומינסקי: תעקוב אחרי המקור של הכסף.

אוסקר אבו ראזק: המטרה של הצו הזה היא לעודד אותו למכור את הנכסים בחו"ל ולהביא את הכסף לישראל.

יסן סלומינסקי: הוציא כסף בחו"ל, ועכשיו הוא בא לארץ.

יסן סלומינסקי: הוא יקבל את הפטור?

אוסקר אבו ראזק: הסטטוס של תושב ישראל ולא תושב ישראל זה לא שאלטר שמרימים.

אוסקר אבו ראזק: יש פה הרבה מאוד בדיקות מהותיות כדי להגיע למסקנה אם הוא תושב ישראל או לא; האם אותו אדם ניתק או לא את עצמו מישראל, יש לו או אין לו זיקה.

אוסקר אבו ראזק: החוק אומר שאתה יכול ליהנות מהסעיף הזה אם ורק אם היית תושב חוץ, ולפחות שלוש שנים שהיית בחו"ל.

אוסקר אבו ראזק: הדבר השני הוא שאין לך שום זיקה לישראל.

אוסקר אבו ראזק: אם יש לו נכסים בישראל והוא אזרח ישראל, יכול להיות שהוא בכלל לא הפסיק להיות תושב ישראל.

אוסקר אבו ראזק: יש לנו כמה תיקונים טכניים; בדיון הקודם ביוני עלתה השאלה, למה לחייב את בעל הפיקדון להפקיד אותו שלושה חודשים.

אוסקר אבו ראזק: שקלנו את הדבר הזה, ואנו מסכימים למחוק את ההוראה שאומרת שהפיקדון לא יפחת משלושה חודשים.

אוסקר אבו ראזק: מבחינתנו, גם אם יפקיד חודש, הוא יקבל את הפטור על הריבית.

אוסקר אבו ראזק: בפסקה 2 כתוב שהסכומים הופקדו בתוך 90 יום מיום העברתם לישראל.

אוסקר אבו ראזק: אנחנו רוצים לוודא שאכן הכספים האלה באמת מקורם בחו"ל.

אוסקר אבו ראזק: אנחנו לא רוצים שמישהו יבוא לישראל, אחרי ארבע שנים ימצא כסף, יפקיד אותו בבנק ויקבל פטור, ואז אני אתחיל את הבדיקה – איפה הכסף הזה היה, מאיפה הוא בא, האם זה הכסף שלו וכו'.

אוסקר אבו ראזק: לכן אנחנו אומרים לו 'אם אתה רוצה את הפטור, יש לך 90 יום.

אוסקר אבו ראזק: אם תפקיד את הכסף בתוך 90 יום מיום היותך תושב חוזר, תוכל לקבל את הפטור'.

אוסקר אבו ראזק: זאת כדי לא להיכנס להרבה מאוד בדיקות וחיכוך עם אותם תושבים חוזרים.

אלי אפללו: יש אבסורד בעניין הזה; יש תושבים חוזרים, שלא בתוך 90 יום יש להם את הכסף.

אלי אפללו: אתה הרי רוצה לתת להם אפשרות להביא את הכסף מצד אחד.

אלי אפללו: מצד שני אתה סותר את עצמך – אתה מגביל אותו ב-90 יום.

אלי אפללו: למה אתה צריך להגביל אותו?

אלי אפללו: אם יש לו כסף בחו"ל ויש לו תקופה של חמש שנים, ובאותה עת יש כדאיות כלכלית לקבל ריבית טוב יותר באירופה, למה אתה צריך להגביל אותו ב-90 יום?

אלי אפללו: זה אבסורד ממדרגה ראשונה.

אלי אפללו: איפה השוק החופשי לעניין?

אלי אפללו: איפה האפשרות לבדוק את הכדאיות שלו?

אלי אפללו: אין שום הצדקה לבדוק את זה ב-90 יום בשום פנים ואופן.

אוסקר אבו ראזק: כל המטרה של הצו הזה היא שאותם תושבים חוזרים שיש להם כבר כסף מזומן שמופקד בבנק בחו"ל, שיעבירו את הכסף הזה מבנק בחו"ל לבנק בישראל.

אלי אפללו: אתה עושה דבר לא נכון.

אלי אפללו: למה בתוך 90 יום?

אלי אפללו: אתה לא מעודד אותו כשאתה מגביל אותו ב-90 יום.

אלי אפללו: לעודד אותו זה להשאיר שוק חופשי, שמתי שכדאי לו לבוא לארץ, הוא יעשה את זה.

אלי אפללו: אין שום סיבה להגביל את זה ב-90 יום.

אלי אפללו: מה זה נותן?

אוסקר אבו ראזק: אנחנו חייבנו גם תושבי חוץ להפקיד את הכסף תוך 90 יום מהיום שבו הביאו את הכסף לישראל.

אוסקר אבו ראזק: אם לא אשמור את ה-90 יום, לא אוכל לבדוק.

אוסקר אבו ראזק: אני לא רוצה לשרוף משאבים על הבדיקה – אם מקורו בחו"ל.

אוסקר אבו ראזק: אני יודע בוודאות מתי הוא בא לישראל.

אוסקר אבו ראזק: אגב, אנחנו רוצים שהבנק יבדוק את הדבר הזה, ולא אני.

אברהם הירשזון: יש פה דבר לא ברור; אתה אומר שהכסף מגיע למדינת ישראל ביום מסוים, ומה אז?

אוסקר אבו ראזק: קודם כל הוא הגיע למדינת ישראל.

אוסקר אבו ראזק: יש לו 90 יום.

אוסקר אבו ראזק: הוא הולך לבנק ואומר 'הגעתי לפני 90 יום, אני מפקיד כסף בבנק'.

אוסקר אבו ראזק: ברגע שהוא עשה את זה, הבנק נותן לו פטור.

אברהם הירשזון: אם עברו 120 יום, והאיש אומר שיש לו חשבון שהוא רוצה להעביר לארץ, למה אתה לא נותן לו להעביר את זה אחרי 120 יום?

אוסקר אבו ראזק: המטרה היא שהוא יביא את הכסף כמה שיותר מוקדם לישראל.

אלי אפללו: אבל התכלית שלך לא צודקת, כי אתה מגביל בעניינים עסקיים.

אלי אפללו: אני לא מבין איפה ההיגיון בעניין.

אברהם הירשזון: נאמר שיש לו כסף סגור בחו"ל לחצי שנה.

אברהם הירשזון: אם הוא פותח, הוא מפסיד ריבית שם.

אוסקר אבו ראזק: אני מוכן שבאותם תנאים שיש מניעה כמו שהכסף סגור לשמונה חודשים או לשנה, אין לי בכלל בעיה שבתנאים האלה אתן לו 90 יום מעבר.

יסן סלומינסקי: הנוסח בסעיף 2 מדבר על כך שמהרגע שהכנסת את הכסף לישראל, יש לך 90 יום זמן להפקיד בבנק ולקבל את הפטור.

יסן סלומינסקי: זה פוטר את כל הבעיה של אלי אפללו.

אוסקר אבו ראזק: משאירים את זה כך – מיום העברת הכסף.

יעל ייטב: בפסקה 1: "מחוץ ישראל או לאזור"- -

אברהם הירשזון: מה זה "האזור"?

יעל ייטב: יהודה ושומרון.

אברהם הירשזון: בסדר.

בועז פינברג: לגבי סעף 2 (6)- -

אוסקר אבו ראזק: זה כדי למנוע התחמקות ממס.

אוסקר אבו ראזק: הסעיף אומר שאם מדובר בפיקדון אמיתי בבנק, תקבל את הפטור.

אוסקר אבו ראזק: אם אתה נותן את זה כהלוואה למפעל בישראל, לא תקבל את הפטור.

בועז פינברג: למה לא לחדד את הנושא הזה?

אוסקר אבו ראזק: אתה צריך להחליט אם אתה שם את הכסף בבנק או נותן הלוואה לאחיך.

אלי אפללו: זה לא הלוואה, זה בטוחה.

בועז פינברג: למה לא לחדד את הנושא הזה, שהכספים האלה לא יילכו למפעל, שבו תצטרך לתת את זה כהוצאה שהיא לא פרטית?

אוסקר אבו ראזק: התנאי הזה מופיע גם בפיקדונות של תושבי חוץ.

אוסקר אבו ראזק: אנחנו לא יכולים להפלות בין תושב חוץ לתושב ישראל.

אוסקר אבו ראזק: אחר-כך מדינות האמנה יגידו 'למה אתם עושים את האפליה הזאת?'.

יעל ייטב: בעקבות הדיון הקודם שהיה לנו ביוני שינינו קצת את פסקה 4, ועכשיו אנחנו משנים אותה עוד מעט.

הלית מגידו: משמעות השינוי היא לא רק מהמועד שבו הפיקדון נפתח לראשונה, אלא גם בכל מועד שבו מוסיפים כסף.

אלי אפללו: אני רוצה לשאול שאלה דווקא בסעיף 6; יש לי אחות שיש לה כסף בחו"ל, והיא נתנה לי בטוחה עם הכסף שלה.

אלי אפללו: אתה נותן לה את התנאים להביא את הכסף.

אלי אפללו: שם אתה נותן לה את האפשרות ופה לא.

אלי אפללו: אני לא מבין את זה.

אוסקר אבו ראזק: יש הלוואות שקוראים להן "בק טו בק".

אוסקר אבו ראזק: המטרה בפסקה 6 היא לא למנוע לא רק את הפטור להלוואות "בק טו בק"- -

אלי אפללו: אבל בזה שאתה עושה את זה, אתה פוגע באפשרויות אחרות.

אלי אפללו: אתה בא לפתור את הבעיה של "בק טו בק", אבל אתה מקשה על האנשים הרגילים, שאין להם את הבעיה הזאת.

אלי אפללו: כל הגישה שלכם פסולה ביסודה.

אלי אפללו: אתם רוצים לחסום את הכניסה לגנב, ובאותה עת אתם חוסמים את הגישה לאנשים שאינם גנבים.

אלי אפללו: אתם טועים.

אלי אפללו: אני לא חושב שאתה קולע למטרה בדבר הזה.

אלי אפללו: אם יש גנב בעיר, לא צריך לסגור את כל העיר, אלא לחפש את הגנב.

אלי אפללו: אני מציע שנשנה את זה, ולא נעביר את זה כך.

אלי אפללו: שניתן אפשרות לאנשים חוזרים לתת בטוחה לכסף הזה, כמו שיש להם בחו"ל.

אוסקר אבו ראזק: ציינתי שהפסקה הזאת קיימת גם לגבי תושבי חוץ.

אוסקר אבו ראזק: אני לא יכול להפלות תושב ישראל לעומת תושב חוץ, כי תהיה לנו בעיה עם מדינות האמנה.

אוסקר אבו ראזק: אני שם לא נותן הוצאה.

אלי אפללו: אני אומר, שמה שהם יכולים לקבל שם, אתה יכול לתת להם פה.

אוסקר אבו ראזק: אבל אני שם לא נותן הוצאה מהצד השני.

אוסקר אבו ראזק: אני לא יכול מצד אחד לתת הוצאה, ומצד שני לעשות את זה.

אוסקר אבו ראזק: בחו"ל יש איזון.

אברהם הירשזון: אני הייתי מציע שתשבו לאחר מכן בניסוח עם חבר הכנסת אלי אפללו.

אברהם הירשזון: אני מבין שיש דברים שאתם לא יכולים לעשות בגלל הסכמים בינלאומיים, אבל אם יש דברים שהם לא בהסכמים הבינלאומיים, הייתי מבקש שתשבו - גם עם פינברג, שלא היה פה בפעם הקודמת – כדי לנסות לנסח את הסעיף.

אברהם הירשזון: מי בעד האישור?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: אושר.

אלי אפללו: אחרי שזה יאושר, אין לי מה לשבת אתם.

אברהם הירשזון: יש לך.

אברהם הירשזון: בדברינו אישרנו את הנושא, אבל הסמכנו את היועצת המשפטית לשבת עם שניכם ולמצוא תיקון אפשרי.

אלי אפללו: מניסיון בעבר- -

אברהם הירשזון: יהיו ניסיונות חדשים.

אוסקר אבו ראזק: אם אחותו של אותו תושב חוזר תקנה דירת מגורים לעצמה או תקנה מכונית פרטית, אני אאשר את הפטור.

אבשלום וילן: אני מתנצל בפני מנהל הוועדה, על שאמרתי שלא שלח הזמנה ללשכה בנושא הקודם.

אבשלום וילן: ה.

אבשלום וילן: שינויים בתקציב לשנת 2003

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לפניות תקציביות.

אברהם הירשזון: פניות 276-277

אודי בן-דרור: עד תחילת השנה התמיכה בארגונים היתה תמיכה ישירה בתקציב המדינה.

אודי בן-דרור: זה די דומה למה שהיה פעם לא מזמן עם מרכז הארגונים.

אודי בן-דרור: היתה שם תמיכה ישירה דרך תקציב המדינה, ויצאה חוות דעת משפטית, שאמרה שזה לא עולה בקנה אחד עם חוק יסודות התקציב, שאי-אפשר לתמוך תמיכה ישירה.

אודי בן-דרור: כדי להמשיך את התמיכה אנחנו צריכים לתקצב ולהפיץ תבחינים.

אברהם הירשזון: מאיפה אתם מורידים את זה?

אודי בן-דרור: אנו מעבירים מהסעיף התקציבי שהיה של התמיכה הישירה.

אברהם הירשזון: יש לכם הלשכה לשיקום נכים, שיש לה תקציב, והיא נותנת את זה לניצולי שואה.

אברהם הירשזון: אתם לוקחים משם מיליון ₪?

אודי בן-דרור: לא, אנחנו מעבירים לשם.

אודי בן-דרור: זה דרך הרזרבה, אנחנו לא עושים שימוש ברזרבה.

אודי בן-דרור: אז ניתן למי שיעמוד בקריטריונים של הארגונים- -

אברהם הירשזון: מה זאת אומרת?

אודי בן-דרור: אי-אפשר לעשות תמיכה ישירה.

אודי בן-דרור: בהנחה שאין הרבה ארגונים שעוסקים בזה, גם לא יהיו הרבה ארגונים שיהיו זכאים לתמיכה הזאת.

אברהם הירשזון: יש מרכז הארגונים.

אברהם הירשזון: גם הם צריכים לעמוד בקריטריונים?

אודי בן-דרור: לא- -

אלי אפללו: לא יכול להיות מצב שיהיה גוף מתחרה?

אברהם הירשזון: אין אף גוף שעוסק בנושא השבת רכוש יהודי.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אבשלום וילן: הערה לפרוטוקול; שמעתי לפני מספר ימים כי הממונה על התקציבים במשרד האוצר, אורי יוגב, הודיע שהוא משנה סעיפים תקציביים.

אבשלום וילן: הוא הודיע שהוא מעלה את הפטור על הורדה של 10% משכר הסטודנטים ועוד שורת הוראות.

אבשלום וילן: לידיעתך, אנחנו אישרנו את חוק התקציב.

אבשלום וילן: מי שרוצה לעשות שינויים בחוק התקציב, יתכבד להגיע לוועדת כספים.

אבשלום וילן: קראתי את זה בעיתון, ולא האמנתי.

אבשלום וילן: האם ראש אגף התקציבים באוצר מוסמך לשנות את חוקי מדינת ישראל?

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך על הערתך.

אברהם הירשזון: אני מבקש שאתה וחבר הכנסת אלי אפללו תיפגשו, תבדקו את הנושא, ותביאו לוועדה דיווח.

אברהם הירשזון: פניות 289-290

אברהם הירשזון: השר מושך בינתיים.

אברהם הירשזון: פנייה 352

יעקב בוקאי: זאת העברה של 5 מיליון ו-900,000 ₪ - תקציב שמיועד לליווי של אסירים ביטחוניים.

יעקב בוקאי: בהתחלה הוא עבר מצה"ל למשטרה, כרגע מעבירים אותו מהמשטרה לשירות בתי הסוהר, שהם יהיו אלה שמלווים את האסירים האלה מבתי הכלא ובתי המעצר לבתי המשפט.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 375

שגיא בלשה: בגלל צוק העתים הפחתנו מתקנה אחת, ומשרד הבריאות עושה פה שינוי, כדי לפרוס את הקיצוץ.

אלי אפללו: מה זה אומר?

שגיא בלשה: הקיצוץ האחרון היה 2%, הופחת גם מתקציב הפיתוח של משרד הבריאות סכום מסוים.

שגיא בלשה: כיוון שלא היה זמן, משרד הבריאות ביקשו להפחית מתקנה של תשתיות ושילוב חולי נפש בקהילה.

שגיא בלשה: שבוע אחרי זה הם שלחו לנו את הפנייה הזאת- -

אברהם הירשזון: כלומר לקחתם את ה-2%, ובמקום להוריד את זה במקום אחד, עשיתם הורדות קטנות מאוד לרוחב העניין?

שגיא בלשה: כן.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 374

יגאל גידרון: בהתאם לסדרי העדיפויות של המשרד, העברה של 3 מיליון ₪ מתוכניות של קליטה ישירה לתוכניות של קליטה חברתית.

אלי אפללו: תגדיר "קליטה חברתית", בבקשה.

יגאל גידרון: מדובר בעבודות בקהילה, למשל, לעומת קליטה ישירה, שזה בדרך-כלל הסל קליטה עצמו.

אברהם הירשזון: כלומר מאחר שאין עולים, אתם מפנים את זה למקורות אחרים.

אלי אפללו: מה בעניין צד"ל?

אלי אפללו: אתם מעבירים בעניין הזה תקציבים?

אלי אפללו: יש לנו כל-כך הרבה בעיות בצד"ל.

יגאל גידרון: משרד הקליטה מתוקצב שם על-ידי גופי הביטחון.

יגאל גידרון: משרד הקליטה הוא רק סוג של קבלן, כי יותר זול לעשות את זה כך.

אלי אפללו: כלומר משרד הקליטה הוא צינור.

יגאל גידרון: החלטת הממשלה היא שהם יהיו כמו עולים.

יגאל גידרון: זה זול יותר, דרך משרד הקליטה.

אלי אפללו: בכלל המצב של צד"ל הוא קטסטרופלי.

אלי אפללו: אני מבקש לעשות דיון בנושא המצוקה של צד"ל.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פניות 380-381

נועה יוצר: זאת פנייה שנועדה לתקן טעות ראשונית.

נועה יוצר: התקציב אמור היה לעבור מתקציב הפיתוח של מפעלי מים כדי לממן פעילות של הפרת מטר.

נועה יוצר: נציבות המים מתקשרת עם חברה בת של מקורות כדי לזרוע חומר, שאמור להגביר את הגשם מעל הכינרת בחודשי החורף.

נועה יוצר: זאת פעילות מחקרית למעשה, אבל יש לה תוצאות בשטח.

נועה יוצר: הגדלנו את התקציב בשנה זאת, אך בטעות התקציב הועבר ישירות מהרזרבה הכללית ולא מתוך סעיף הפיתוח של מפעל המים.

נועה יוצר: הבקשה הזאת נועדה לתקן את הטעות.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 382

יגאל גידרון: אלה שינויים פנימיים בתוך המשרד.

יגאל גידרון: יש העברה מעניינים של תעסוקה.

יגאל גידרון: קליטה חברתית זה מה שהסברתי קודם.

יגאל גידרון: תעסוקה זה עידוד תעסוקה, יש עידוד תעסוקה בכל מיני וריאציות – בתעשייה, במשרדי ממשלה וכו'.

יגאל גידרון: כרגע המשרד מעביר ממקומות שיש עודפים למקומות שאין עודפים.

יגאל גידרון: הוא לוקח מנושא של קבלת עולים, הרי לא מגיעים כרגע עולים וצריך פחות כסף כדי להביא עולים, ומעביר אותם לחברתי.

אלי אפללו: מה באופן ספציפי?

יגאל גידרון: זה נקרא פעולות קליטה בקהילה.

מיכאל נודלמן: לפי מה הורדתם?

יגאל גידרון: לפי הדרישות של המשרד.

אברהם הירשזון: יש לי בעיה עם הפנייה הזאת.

אברהם הירשזון: אני מציע שעד הישיבה הבאה חברי הכנסת אפללו ונודלמן תבדקו את העניין.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אפללו דיבר לפני חמש דקות על עניין צד"ל, ואני רואה שיש פה הורדה מצד"ל.

יגאל גידרון: זה בנושא המחשוב, צד"ל שותפים במחשוב של המשרד.

אברהם הירשזון: אני מציע שהם יבדקו את זה.

אברהם הירשזון: גם לנודלמן יש מספר הערות, ואני מציע שתבדקו את זה יחד, לישיבה בשבוע הבא.

אברהם הירשזון: פנייה 389

פרידה סופר: אנחנו מבקשים לבצע שינויים פנימיים בתוך התקציב.

פרידה סופר: עיקר העשייה של המשרד שלנו זה קידום מחקרים בעלי פוטנציאל כלכלי, שנקראים מחקרי תשתיות מדעיות וטכנולוגיות בישראל.

פרידה סופר: אנחנו מעבירים יתרות תקציביות שלא ננצל עד סוף השנה לטובת קידום המחקרים התשתיתיים בעלי פוטנציאל יישומי כלכלי.

פרידה סופר: מדובר בסכום של 850,000 ש"ח.

פרידה סופר: זה כסף שאמור להיות מועבר לאוניברסיטאות שמבצעות את המחקרים הללו עבור מדינת ישראל.

פרידה סופר: הכסף הזה הוא חיוני לשלם את המלגות לסטודנטים והמחקרים שהם מקדמים.

פרידה סופר: מובן שגם הנושא של מדע וקהילה הוא באושיות המשרד שלנו, ופעלנו התחום הזה.

פרידה סופר: אנחנו מורידים פה קצת, כי ליבת העשייה של המשרד היא קידום מחקרים מדעיים בעלי פוטנציאל יישומי כלכלי.

פרידה סופר: אחרת, הסטודנטים שמבצעים את המחקר והחוקרים לא יקבלו את השכר המגיע להם בגין המחקרים.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 390

דניאל לימור: מדובר בתקצוב הוצאה מותנית בהכנסה בהיקף 6,350,000 ₪ במשרד המשפטים לצורך קבלת כספים ממנהל מקרקעי ישראל לצורך יישום החלטת הממשלה בנושא טיפול בישובי המגזר הבדואי.

דניאל לימור: זה הולך לשני חלקים; לטאבו ולפרקליטות.

דניאל לימור: הטאבו אמור לדאוג להסדרת כל נושא המקרקעין – קבעית גבולות קרקעות של המדינה וכאלה שאינן של המדינה.

דניאל לימור: בנוסף, אמורים לדאוג לכך שיתבעו את הבדואים שפלשו לקרקעות שהן קרקעות מדינה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 395-396

נועה יוצר: זה מיועד כדי לממן הגדלה של תוכניות הבראה לרשויות מקומיות, במקרה הזה ספציפית למטולה.

נועה יוצר: אנו מעבירים תקציב ל-73 מפעלי מים, כי יש שם יתרות תקציביות שלא ינוצלו השנה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 400

הרצל בן-יהושע: הפנייה הזאת נועדה למספר נושאים; נושא אחד הוא העברת מזומנים על-פי רמת הביצוע, בעיקר בפרוייקטים עירוניים.

הרצל בן-יהושע: הנושא השני שחרור של 107 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב לקידום התקשרויות בפרוייקטים תחבורתיים.

הרצל בן-יהושע: מחצית מזה הם פרוייקטים בטיחותיים, ועיקר הפרוייקטים התחבורתיים זה הפרדה בין כביש למסילה.

הרצל בן-יהושע: המחצית האחרת זה פרוייקטים עירוניים.

הרצל בן-יהושע: הפרוייקט הבולט הוא המשך כביש הר הצופים בירושלים.

הרצל בן-יהושע: נושא נוסף הוא העברה של 1.4 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב ו-500,000 ₪ למנחת שדה תימן, שהוא באזור באר שבע.

הרצל בן-יהושע: אנחנו מרחיבים את המנחת הזה.

הרצל בן-יהושע: בעתיד ייתכן שהוא יקלוט חלק מהתנועה שנמצאת בשדה התעופה בהרצליה, שהוא בעייתי.

הרצל בן-יהושע: יש לנו פה עוד 700,000 ₪, שאנו רוצים להעביר לתוכנית אב למטענים.

אלי אפללו: עד עכשיו אין החלטה לגבי להיכן להעביר את המנחת בהרצליה.

אלי אפללו: יש מחלוקת על כך.

אלי אפללו: אתם מנסים לקבוע כבר את המיקום שלו, מכינים תשתית להגדרת אזור שיפתור בעיה אחרת, כשאין עוד הגדרה לאן עובר המנחת הזה.

אלי אפללו: אני חושב שהוא צריך להיות בצפון.

אלי אפללו: היה דיון מאוד גדול בוועדת פנים בעניין הזה, כי זמן הנסיעה של המשתמשים ממרכז הארץ הוא שעה.

אלי אפללו: היום אתם מנסים לקבוע עובדה.

אלי אפללו: אתה כבר אומר לי שאתם הולכים להשקיע כסף במנחת הזה מתוך כוונה להעביר את החלופה הזאת לשם, כשעוד אין הסכמה לאן להעביר את זה.

אברהם הירשזון: אתה לא מתנגד, אתה רוצה לשמוע תשובה.

אברהם הירשזון: אם התשובה תספק אותך, לא תתנגד.

אברהם הירשזון: אם היא לא תספק אותך, תתנגד.

אלי אפללו: נכון.

הרצל בן-יהושע: לא אמרתי שאנחנו לא משקיעים במנחת שבמגידו.

הרצל בן-יהושע: אנחנו משקיעים, ואנחנו רואים אותו כשדה תעופה.

הרצל בן-יהושע: אנחנו מדברים כרגע על השקעה בשדה תימן, שהוא באזור באר שבע.

הרצל בן-יהושע: לא אמרתי שהוא יקלוט, אמרתי שיכול להיות שיקלוט.

הרצל בן-יהושע: המנחת בששה תימן נמצא בתהליך שיפורים.

הרצל בן-יהושע: הוא משרת תעופה פנים-ארצית וספורט תעופתי.

הרצל בן-יהושע: המצב של המנחת הוא כזה שיש בהחלט מקום כן להשקיע בו.

הרצל בן-יהושע: רמת ההשקעה שם אינה גבוהה, לפחות לא בשלב הזה.

הרצל בן-יהושע: בסך הכל אנחנו מבקשים סדר גודל של בערך מיליון וחצי ₪ בהרשאה להתחייב, ובטח לא נותן לזה את ההיבטים הסופיים.

מיכאל נודלמן: אני חושב שזה לא כסף.

אברהם הירשזון: אפללו, אני מבין שיש שתי אפשרויות.

אברהם הירשזון: או שנצביע, אני מבין שאתה מתנגד, ואני מבין שזאת לא כוונתך.

אברהם הירשזון: אתה מציע לאפשר לך זמן לדבר עם שר התחבורה כדי ללמוד את העניין עד הפעם הבאה, ואז נצביע על הנושא.

אלי אפללו: נכון, זאת כוונתי, ולא להתנגד.

אברהם הירשזון: אם כך נחכה לפעם הבאה להצביע, ואתה תברר את הדברים עד ההצבעה בשבוע הבא.

אברהם הירשזון: פנייה 398

גיא אבן: שינויים בתקציב הפיתוח; מדובר פה בשניים וחצי מיליון ₪ בהרשאה להתחייב, העברה לתוכנית של מערכות מידע ממוחשבות, העברה של 16 מיליון ש"ח לצורך הפעלת דיור מוגן לקשיש, 200,000 ₪ במזומן לבנייה כפרית, 971,000 ₪ לביצוע תוכנית משותפת עם עמידר – שיפוץ דירות, ותקצוב השתתפות של מינהל מקרקעי ישראל פיתוח תשתיות בישובי הבדואים – 2 מיליון ו-5 מיליון, כלומר 7 מיליון סך הכל.

אלי אפללו: ביום שישי הוזמנתי לחדרה לראות מצב מכפיש ובושה למדינת ישראל; בניין של עמידר, שהוא קטסטרופה.

אלי אפללו: הבניין בתהליכי שיפוץ, הקבלן פשט רגל, עמידר השאירה את העבודות כמו שהן למעלה משנה וחצי.

אלי אפללו: אנשים לא יכולים לעלות, זקנים וטף צריכים לעלות לקומה שמינית או תשיעית ברגל, כל הפיגומים נמצאים, הם לא יכולים לפתוח חלונות.

אלי אפללו: זה בושה למדינת ישראל, שאנשים בוכים וצועקים, ואין לאנשים המבוגרים פה ואוזן.

אלי אפללו: מצד שני, אנחנו מעבירים פה תקציבים.

אלי אפללו: אני מבקש שנדון בדחיפות באיזו דרך בנושא הספציפי- -

אברהם הירשזון: לא הייתי רוצה לעכב תקציב לתוכנית לדיור לקשיש ודברים אחרים בגלל הנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני מציע שתתקשר למנהל עמידר, תאמר לו את הדברים, ואם יש בעיות- -

אלי אפללו: רוחמה ואני ראינו את המבנה שם בעמידר.

אלי אפללו: בושה וחרפה.

רוחמה אברהם-בלילא: איום ונורא.

רוחמה אברהם-בלילא: צר לי לראות שזה מה שקורה בישראל של שנות ה-2000.

רוחמה אברהם-בלילא: אני הולכת לטייח שם הכל.

אברהם הירשזון: אנחנו נתקלים בזה יום-יום, ואתם הפה של אותם אנשים.

אברהם הירשזון: תבררו את זה, וכשתסיימו את הבירור, בואו אליי ותדברו.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: אין נגד.

אברהם הירשזון: עבר.

יסן סלומינסקי: אפשר לדחות את העברות הכספים למחר?

יסן סלומינסקי: מי שצריך להעביר את הבקשה לפה – אף אחד לא עונה לטלפונים.

יסן סלומינסקי: בסוף לא יהיו משכורות להרבה מאוד אנשים.

יסן סלומינסקי: כל העובדים, כל המועצות הדתיות, כל השירותים - 10 מיליון שסוכם בין השרים לאור האישור התקציבי, הבקשה כאן מוכנה ולא הועברה לפה.

יסן סלומינסקי: ככה משחקים בין אחד לשני.

אברהם הירשזון: אתה צודק במיליון אחוז, אבל אתה יכול להעניש אדם במקום שכואב לו, לא במקום שלא כואב לו.

יסן סלומינסקי: מה אפשר לעשות?

אברהם הירשזון: נבדוק את העניין הזה.

אברהם הירשזון: אתה אמרת לי שזה בסדר.

אברהם הירשזון: פנייה 401

נועה יוצר: תקציב מפעלי מים שמיועד לביצוע מחקרים וסקרים בתחום המים.

נועה יוצר: נציבות המים מזמינה חוקרים להציע הצעות למחקרים בנושא זיהום מים, מי תהום, מפלסי מים ובנושא השירות ההידרונומי.

נועה יוצר: אחרי שהם בוחרים הצעות למחקר, הם מתקשרים אתם בהסכמים על המחירים.

נועה יוצר: לכן אנחנו מבקשים הרשאה להתחייב.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 402

ניר רייס: במסגרת תקציב 2003 בוצעה הפחתה בשעות הנוספות, שמאוחר יותר חלקה הוחזרה במסגרת ההסכם עם ההסתדרות.

ניר רייס: התוספת הזאת הוחזרה לתקנה 1 בתיאום הפעולות בשטחים, והפנייה הזאת נועדה לפזר את זה לכל תקנות השכר.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 404

ערן ניצן: הבקשה היא כפולה; החלק הראשון הוא עבור התוכנית להכשרת כוח אדם במשרד התמ"ת.

ערן ניצן: החלק השני הוא בקשה של המשרד להעביר 200,000 ₪ עבור נסיעות לחו"ל.

רוחמה אברהם-בלילא: כלומר אתם מעבירים כספים מפעולות מרכז ההשקעות לנסיעות לחו"ל, תוכל לפרט?

ערן ניצן: ההעברה היא לא מכסף שמיועד לצמיחה ישירה בתעשייה.

ערן ניצן: הנסיעות הן של הנהלת המשרד.

רוחמה אברהם-בלילא: אילו נסיעות לחו"ל?

רוחמה אברהם-בלילא: מה למשל?

ערן ניצן: אנחנו יודעים ששר התמ"ת היה במקסיקו.

אברהם הירשזון: אפשר לומר ששר המסחר והתעשייה לא צריך לנסוע לחו"ל, אבל אז לא יהיו הסכמים עם אף מדינה.

אברהם הירשזון: ואפשר לומר שנסיעות הן במסגרת שמביאות גם תועלת וצמיחה למדינה.

אברהם הירשזון: צריך לקבל החלטה, זה לא בושה.

אלי אפללו: צריך לברך על כך שהוא נוסע, ושבעקבות הנסיעות האלה יש צמיחה.

אלי אפללו: זה מה שאנחנו רוצים.

משולם נהרי: חבל שהוא לא מעדכן אותנו, כדי שנשמח גם אנחנו.

אברהם הירשזון: אני מודיע לך שאני בהחלט אזמין אותו כדי לעדכן אותנו.

אברהם הירשזון: אני חושב שנעשו שינויים מרחיקי לכת במשרד המשחר והתעשייה, ואני חושב שצריך להזמין אותו כדי לעמוד על השינויים האלה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פניות 405, 406, 407, 410

שגיא בלשה: 405 זה עדכון תקציב בתי החולים הממשלתיים הכללים במחיר יום אשפוז.

שגיא בלשה: במשך השנה יש שינויים במחירי האשפוז.

אברהם הירשזון: אתה מעלים או מורידים?

שגיא בלשה: תלוי בהתפתחויות במשק.

שגיא בלשה: בדרך-כלל מעלים, הפעם מורידים בגלל התוכנית הכלכלית.

שגיא בלשה: זה מפעל עסקי.

אברהם הירשזון: יום אשפוז נקבע על-ידי משרד הבריאות.

אברהם הירשזון: עכשיו הם מורידים את זה, כלומר ההוצאה בקופות החולים בתשלומים לבתי החולים יהיו יותר קטנים.

שגיא בלשה: ברגע שההכנסות יורדות, גם ההוצאות יורדות.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 409

ערן ניצן: עיקר הבקשה הוא הגדלה בהוצאה מותנית בפיתוח אזורי התעשייה.

ערן ניצן: משרד התעשייה גובה מיזמים אגרות לפיתוח, ובגינן הוא מפתח את אותם אזורים שנכנסים.

ערן ניצן: המשרד ביקש להגדיל את ההוצאה המותנית הזאת כי הוא צופה גידול באגרות הללו.

ערן ניצן: זה עיקר הבקשה.

דני בנלולו: הוא גובה, למשל, מיזמים באשדוד.

דני בנלולו: איפה הוא עושה את השיפוצים – באשדוד, או במקומות אחרים?

ערן ניצן: אם אתה בעל מפעל ורוצה להפעיל את המפעל, למשל, לשגיא 2000, משרד התעשייה מציע לך 'בוא תשלם לי כסף, ואני אפתח לך במחיר מסובסד'.

ערן ניצן: הוא מפתח את השטח, ראש שטח

אלי אפללו: אני לא מבין מה הבקשה.

ערן ניצן: כשהוא לוקח מהיזם את הכסף, הוא מכניס אותו להוצאה מותנית עם הכסף שהוא גובה.

ערן ניצן: הוא רוצה להגדיל את התקרה, כדי שיוכל לפתח עוד.

אלי אפללו: ברגע שהתמ"ת גובה את הכסף לפיתוח השטח, האם יש לו זמן התחייבות להשלמת הפיתוח?

ערן ניצן: הפיתוח נעשה במסגרת הוראות מנכ"ל.

ערן ניצן: הן לא מפרטות זמן שבו הוא צריך לסיים את הפיתוח, אם כי בדרך-כלל מה שמעכב זה דווקא אישורים סטטוטוריים.

אלי אפללו: אין היום הגבלה לזמן סיום הפיתוח.

אלי אפללו: היזם בא לשטח, משלם את אגרת הפיתוח, ולא מקבל זמן פיתוח.

אלי אפללו: מניסיוני, הם מעבירים תקציב ממקום למקום אחר, ולא משלימים את הפיתוח באזור אחד, למרות שהיזמים שילמו את הפיתוח וגמרו לשלם את כל הפיתוח, כולל שחלקים מהמגרשים שלא שווקו - על חשבונם עשו פיתוח אחר.

אלי אפללו: אני מדבר על מקומות ששווקו 100% פיתוח, והתמ"ת לא משלים את הפיתוח.

אלי אפללו: אני מוחה בעניין הזה, אני לא מקשר את זה בהתניה- -

אברהם הירשזון: אתה אומר שמכיוון שיש בעיה כזאת, אתה אומר את הדברים לפרוטוקול ומוחה, ואין ספק שכשיהיה פה שר התמ"ת, תעלה את הסוגיה.

אלי אפללו: כן.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: עבר.

אברהם הירשזון: פנייה 411, 412, 413, 416

סימן טוב: הפנייה הזאת נועדה לתקצב את ההסכם בין משרד האוצר ומשרד התמ"ת לשלב חד-הוריות בשוק העבודה.

סימן טוב: ניתנים מענקים לאמהות וחד-הוריים שישתלבו במעגל העבודה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני בעד הקצבה ועזרה למשפחות חד-הוריות, אבל אני קוראת פה ש-50,000 ₪ מסעיף תגמולים לנכים.

רוחמה אברהם-בלילא: למה לוקחים מהנכים ומעבירים לחד-הוריות?

אודי בן-דרור: אני אסביר את זה.

אודי בן-דרור: ההעברה הזאת היא העברה של עודפי תקצוב שיש באותו סעיף.

רוחמה אברהם-בלילא: יש עודף תקצוב לתגמולים לנכים?

אודי בן-דרור: הקצבאות האלה משולמות לפי חוק.

אודי בן-דרור: העברה תקציבית כזאת או אחרת לא יכולה לגרום לזה שלא ישלמו להם קצבאות.

אודי בן-דרור: מה שקורה שם זה שיש באותו סעיף יותר ממה שנצטרך- -

רוחמה אברהם-בלילא: אם יש תקצוב מהאוצר לנכים, איך זה שבאים אלינו ממשרד העבודה וכו', אומרים 'אל תפגעו בנכים', ומצד שני יש עודף?

רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה כאן?

משולם נהרי: בהמשך לאותה שאלה, אתם עובדים לפי תוכנית העבודה.

משולם נהרי: כששמים כסף בתקנה ומתכננים את הסכום בתקנה, עובדים לפי תוכנית עבודה מסוימת.

משולם נהרי: פחות או יותר אתם יודעים מה ההוצאה שלכם.

משולם נהרי: בדרך כלל האוצר שם פחות, ואם צריך, הוא משלים את זה במסגרת השינויים הפנימיים.

משולם נהרי: פה 10% מהתקציב שיש בתקנה הוא מיותר – או שזה רזרבה סמויה או משהו כזה.

משולם נהרי: איך מגיעים למצב כזה ש-10% מהתקנה זה כסף מיותר?

אודי בן-דרור: כמו שאתה אומר, זה פשוט עודף תקצוב באותו סעיף.

אודי בן-דרור: ההוצאה קטנה יותר ממה שחשבנו שהיא תהיה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא מוכנה, אנחנו ערב תקציב חדש.

משולם נהרי: בעניין פנייה 413; יש שם תוספת לתרבות – 3.5 ו-3 מיליון.

משולם נהרי: אנחנו יכולים לקבל הסבר לאן זה הולך?

סימן טוב: אנחנו מסבירים במסרת ההסכם שנעשה עם התמ"ת, וזה 412, שבו מועבר רוב הכסף – וזה במסגרת מה שאמרתי קודם – ההסכם שנחתם לעידוד חד-הוריות בשוק העבודה.

סימן טוב: חלק מהכסף גם עובר- -

משולם נהרי: זה ברור, זה כתוב בהתחלה, שזה לא מהרזרבה.

משולם נהרי: בתוך מינהל התרבות לאן אתה מעביר?

אברהם הירשזון: כתוב פה "לעזור לנשים וחד-הוריות".

אברהם הירשזון: בפנייה מס' 413 אתם מעבירים לספורט וכו'.

אברהם הירשזון: אני בעד, כי זה לרשות לפיתוח הנגב.

אברהם הירשזון: אני בעד, אבל איך אתם מעבירים את זה תוך כדי?

רוחמה אברהם-בלילא: כל הפנייה הזאת תמוהה בעיניי.

רוחמה אברהם-בלילא: שיערכו אותה מחדש, שילמדו לתקצב את זה כמו שצריך.

אברהם הירשזון: למרות שיכולים לחשוד בוועדה, שאנו מעכבים את ההסדר של החד-הוריות, ואנו לא מעכבים את החד-הוריות, אלא את אי-הבהירות בפנייה הזאת, אני מבקש מחברת הכנסת רוחמה אברהם וממשולם נהרי לבדוק עד הישיבה מחר את הדברים.

אברהם הירשזון: מחר נאשר.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הישיבה נעולה.