ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 254, 2004-08-05 10:30

שלום שמחון: אני רוצה שנעשה היכרות קצרה.

תמים יאסין: אני אחד השותפים בחממה, ברוכים הבאים, אנחנו מאוד שמחים וגאים בזה שאתם מבקרים אצלנו היום, במגזר הערבי יש המון בעיות הנוגעות לכלכלה.

תמים יאסין: אנחנו לא נמנה אותם כרגע כאן, כי אנחנו בחרנו להציג מודל אחר, מודל חדש שיעודד את חברי הכנסת ואת ועדת הכלכלה, לעודד יהודים, ערבים, ללכת בעקבותיו ולהראות איך מצליחים יחד בעסקים במגזר הערבי.

תמים יאסין: לכולנו יש עסקים אחרים, שבהם אנחנו גם מתמודדים עם בעיות של אפליה ולפעמים של גזענות ולפעמים של חוסר תמיכה.

תמים יאסין: כך אנחנו כאמור נציג, מודל אחר, פרויקט ראשון והיחיד מסוגו במגזר הערבי, הוא לא רק הצלחה עסקית, הוא גם הצלחה חברתית, הוא פתח חלון הזדמנויות ענק בפני היזמים הערבים הצעירים שלא היה להם מודעות ולא הייתה כתובות.

תמים יאסין: אני מברך אתכם, הסוד מאחורי ההצלחה, זה שיתוף פעולה של יהודים, ערבים ותמיכה ממשלתית, שלושה מרכיבים שהתאחדו בחממה הזו והביאו להצלחה ענקית.

תמים יאסין: הסיור הזה הוא מאוד חשוב, כי הוא קורה בתקופה של הדיון על התקציב, אנחנו רוצים שהוועדה תכיר את הבעיות של המגזר הערבי מקרוב ולעמוד על הצרכים של השטח, מכאן החשיבות שלו והחשיבות של התזמון שזה במהלך הדיון על התקציב של 2005 והצרכים האלה צריכים לעלות גם למי שמקבל את ההחלטות לגבי התקציב.

עלי סלאם: קודם כל אני מדבר שם ראש העיר שלא נמצא בנצרת, אני רוצה שתכירו את נצרת מקרוב, מי שלא מכיר את נצרת, אז ישמע כמה דברים, הזמן הוא קצר, אבל כמה שיש לנו זמן, אנחנו נדבר קצת על נצרת.

עלי סלאם: נצרת היא העיר הגדולה במגזר הערבי, העיר הגדולה בצפון, יש בה בין 70-80 אלף תושבים.

עלי סלאם: נצרת היא עיר תיירות, לצערנו הרב מה שקרה זאת בעיה שכל המדינה חיה בה.

עלי סלאם: נצרת היא עיר שיושבת על 14 אלף דונם, אזור תעשייה אין לנו, יש לנו אזור תעשייה ותיק וישן שלא היה אזורי תעשיה במדינה, אז אזור התעשייה הזה ידוע מלפני ארבעים שנה ונשאר אותו אזור תעשייה ולצערי הרב אפילו הולך ומצטמצם ונגמר גם.

עלי סלאם: אנשי העסקים שנמצאים באזור התעשייה בורחים לנו אל נצרת עילית ולכפר קנא ולמגדל העמק ולעפולה.

עלי סלאם: אנחנו לפני 15 שנה או 18 שנה, אישרו לנו 680 דונם, אזור תעשייה חדש, באזור שהתיירות בנצרת, לכיוון שפרעם לצד שמאל.

עלי סלאם: אנחנו גם נברך את ידידנו טאלב א-סאנע, חבר הכנסת, אני בטח יודע שהוא יודע על מה שדובר פה על התושבים.

עלי סלאם: אז אזור התעשייה שקבעו לנו לפני 15 שנה, 680 דונם, עד היום זה לא מתקיים, צמצמו את זה והורידו את זה עד 120 דונם, עד לפני שנתיים גם זה הסכמנו.

עלי סלאם: אישרו לנו את אזור התעשייה על 120 דונם ולצערנו הרב עד עכשיו לא עלינו להתחיל בתשתית, אז אין לנו אזור תעשייה ואין לנו התחלה, אפילו שהסכמנו אז אין לנו.

עלי סלאם: המצב הכלכלי בעיר הוא מצב קשה מאוד, רוב תושבי נצרת עובדים מחוץ לעיר, יש לנו מעל 20% אבטלה.

עלי סלאם: התיירות שבנינו הרבה עליה, לצערי הרב, התיירות נגמרה, 60-70% בנצרת בנו על התיירות, בנינו בתי מלון, בנינו מסעדות, בנינו את העיר העתיקה, בנינו שוק, בנינו הרבה דברים ובסוף הכול סגור, הרוב סגור.

עלי סלאם: בית מלון כמו רנסנס, שאתם מי שבא מכיוון עפולה רואה את בית המלון, בית מלון הכי יפה בעולם, לא רק במדינה, הוא היום משרת בית סוהר לזרים.

עלי סלאם: בית מלון הגליל סגור, בית מלון נצרת סגור, בית מלון רשת ספיר סגור, אז כל בתי המלון בנצרת סגורים.

עלי סלאם: גם בית המלון רנסנס שבנצרת עילית, גם הוא חצי ממנו עבר למנהל.

עלי סלאם: המסעדות שבנו פה, אם היה לכם זמן, אתם מוזמנים ליום שלם שאנחנו נעשה סיור באמת בנצרת, שתראו את זה מקרוב, איזה מסעדות, רק לתפארת, הם סגורים, השקיעו מיליונים והם סגורים.

עלי סלאם: השוק שהשקענו עליו עד שנת 1995 מאות מיליונים מעל 120 מיליון אם אני לא טועה.

עלי סלאם: השוק בוכה, אין אנשים, אין כלום.

עלי סלאם: לפני הרבה שנים היה שוק בנצרת, היום יש בכל כפר קניון ואני לא נגד זה, אבל גם השוק על הפנים.

עלי סלאם: אז המצב הכלכלי בנצרת הוא על הפנים.

עלי סלאם: לפי החוק אין לנו כלום, אנחנו לא יכולים לגבות מהמלון כלום, לא ארנונה ולא כלום.

עלי סלאם: בתי המלון והמסעדות האלה, אנחנו לא גובים מהם ארנונה וזה בעיה רצינית.

עלי סלאם: בנצרת יש בעיה חברתית, אתם צריכים להרגיש אותנו, הרבה ביקורים יש כאן בשנים האחרונות, אבל בפועל אפילו לראש הממשלה, אנחנו הזמנו אותו.

עלי סלאם: אז כל ההבטחות, אף הבטחה לא התקיימה, אנחנו המצב שלנו קריטי, כל אנשי העסקים שלנו הולכים לנצרת עילית, המצב שלנו לא טוב, אנחנו מבקשים את העזרה שלכם.

שרון דביר: אני שמח שבאתם, הביקור פה לשמחתי משתלב בסדרה של ביקורים מאוד מכובדים, ועדת התעשייה והמסחר הייתה פה לפני שבועיים.

שרון דביר: יש משלחות בארץ שמגיעות, אני חושב שאני מייצג מודל נכון לעבודה, מודל אנשים של אנשים שהחליטו לקחת את האחריות בידיים, גם יהודים וגם ערבים.

שרון דביר: זה לא חממה רק למגזר הערבי, זה חממה ערבית יהודית, שהוקמה במגזר הערבי, בשביל לתת את האפשרות לאותם אנשים במגזר הערבי שהיה להם קשה, להתמזג יותר טוב בתוך ההוויה העסקית הכלכלית.

שרון דביר: החלום שלנו פה היום שבעוד חמש או שש שנים מהיום, ירגיש נוח לבוא, כל משרד ממשלתי וכל חממה טכנולוגית.

שרון דביר: אנחנו היום גשר ראשון, יוזמה מוצלחת, ובגלל שאנחנו יוזמה מוצלחת כמודל עסקי טהור, אני חושב שזאת אחת ההצלחות הכי גדולות שלנו.

שרון דביר: לפני שנתיים באו חמישה אנשי עסקים ששלושה מהם יושבים פה והגיעה למעשה מיוזמת המרכז הערבי יהודי לפיתוח כלכלי.

שרון דביר: הם השקיעו סדר גודל של מיליון דולר, השקעה ראשוני, אנחנו מגייסים היום בעולם כסף למיזם עסקי יהודי ערבי, אני לא מכיר דוגמה בעולם לגיוס כספים, כולל חברות בת, על בסיס עסקי טהור.

שרון דביר: אנחנו לא מוכרים פה לא מסכנות ולא סיפורים ולא אפליה.

שרון דביר: אנחנו עובדים פה ואנחנו עובדים ברמה עסקית גבוהה ותכף אני אראה לכם איך אנחנו עושים את זה.

שרון דביר: אנחנו כאן משנת 2000, למעשה אנחנו רואים את עצמנו כחברה פרטית שנהנית מתנאים מועדפים, בזכות החלטת הממשלה שהייתה לפני שנתיים.

שרון דביר: אי אפשר לתאר את השליחות שלנו, הוא הקים את הלובי שנקרא מועדון אנשי עסקים שרוצים לבנות פה, אחד הוא יושב ראש מועדון אנשי העסקים הערביים בישראל.

שרון דביר: הם הוציאו מתוכם את חמשת המשקיעים הראשונים.

שרון דביר: החממה עצמה היא חברת השקעות קטנה ורזה, עם ארבע אנשי סגל, כל הסגל שלנו מעורב בידי ערבים, אנחנו מקבלים פה אנשים לעבודה לא לפי צבע העניים ולא על פי אתניות, אלא על פי מקצועיות.

שרון דביר: עצם זה שאנחנו יושבים פה אנחנו מאפשרים חשיפה גם לאנשים במגזר.

שרון דביר: יש לנו ארבע חברות בת שעובדות היום, אנחנו מפעילים מועצת מנהלים בינלאומית בניו יורק עוד מעט, כמו שכל קרן עושה.

שרון דביר: אתם יודעים מה זה חממה, אני לא צריך לספר לכם, אני יודע שלחממה הטכנולוגית, מה שחשוב זה לדעת מה הגענו עד היום.

שרון דביר: אנחנו בתהליך של גיוס של שני מיליון דולר לתוך החממה.

שרון דביר: שני מיליון דולר מאנשי עסקים אמריקאים שמשקיעים.

שרון דביר: בשנת 2005 אנחנו נכנסים למהלך של גיוס קרן הון, סיכון, החלמה טכנולוגית בהיקף של עשרה מיליון דולר.

שרון דביר: אני לא מכיר חממה טכנולוגית בארץ שמגייסת כסף לחממה.

שרון דביר: יש בארץ חממות פרטיות שנקנו על ידי קרנות הון, אין חממות שגייסו כסף.

שרון דביר: אנחנו לפני שנתיים הגענו לפה, קיבלתי את המבנה ריק, חמישה או שישה אנשים אמיצים שהחליטו להשים את הכסף בפנים, הם לא בדיוק הבינו בהתחלה לאיזה כיוון זה הולך, הם הסכימו להשים את הכסף.

שרון דביר: נכנסנו לתוך המיזם הזה, ועד היום בסך הכול, עברו אצלנו כ-300 יזמים.

שרון דביר: אנחנו לא מתביישים, לא ברמה המקצועית שלנו ולא בכמות שעוברת לנו.

שרון דביר: סך הכול 38% מהפרויקטים הם של יזמים ערבים, להערכתנו 65% מהיזמים הערבים, קודם פונים אלינו, אבל הם לא נעצרים אצלנו וזה מה שחשוב.

שרון דביר: אנחנו מהווים מן סוג של תפר היום, של יזמים שמגיעים אלינו ומכאן הם הולכים או לקרן תנופה, או לקרנות של המדינה, או לחממות טכנולוגיות אחרות, או לקרנות הון שאנחנו פותחים להם את הדלתות, זה מאוד קשה להיכנס היום לתוך הבנק ולקרנות ההון.

שרון דביר: בשנה הראשונה היה לנו יותר יזמים ערבים מיהודים, היום שיטפון ביזמים, אנחנו בספטמבר עושים כינוס של כ-500 יזמים ערבים שבו אנחנו נלך להציג את ההצלחות ונעודד מחדש את כל אותם יזמים שמתחבאים.

שרון דביר: ותופעה נוספת שקורת עם יזמים ערבים, הרבה מאוד יזמים ערבים עזבו את המדינה והלכו לעבוד בחוץ והלכו ללמוד בחוץ.

שרון דביר: שהם שומעים היום על הפעילויות שלנו הם מתחילים לחזור, הם רואים יזמים ערבים, בעלי שם שהגיעו לשטח האופטיקה, ומדען ערבי בשטח האופטיקה בישראל, עד היום לא היה סיכוי להתקבל.

שרון דביר: שמגיע אלינו יזם, אלף, הוא מגיע לסמנכ"ל שלי, הוא נבחר על ידי ממשלת ארצות הברית להשתלמות של פיתוח עסקי, היום הוא ביום סיורים בשגרירות.

שרון דביר: מגיע אליו, לנאסי, יזם, הוא מראיין אותו, הוא בדרך כלל יושב וכותב תוכנית עסקית בסיסית שאיתה הוא מגיע אליי.

שרון דביר: שמגיע אליי יזם יהודי, אני משקיע ביזם יהודי בממוצע כשבועיים עד שהוא מגיע לוועדת ההשקעות שלנו.

שרון דביר: שמגיע יזם ערבי, לוקח כמעט שלושה חודשים, הם מגיעים לא בשלים, הם לא מבינים את הביזנס, הם לא מרושתים, הם מקבלים מאיתנו את כל מה שהם לא יכלו לקבל לבד.

שרון דביר: הם מקבלים את הראייה העסקית, הם מקבלים את התמיכה הרוחנית, בונים להם את תוכנית העבודה ופותחים להם את הדלתות.

שרון דביר: אחת הבעיות הגדולות של היזמים בתחום הטכנולוגי במגזר, זה הרישות, הדלתות עוד לא פתוחות להם, רשמית הם פתוחות, רק הם לא מסוגלים להיכנס.

שרון דביר: הם לא משלמים, הם רק מקבלים, צריך להבין, שכתבתי שהחממה היא ביזנס, חלק גדול מתקציב החממה הולך היום למעשה לדברים, שאני בא למועצת המנהלים, אני מנהל פה ביזנס, אני בעד הצלחות עסקיות, חלק מהכסף הולך לתמיכה ביזמים שאנחנו יודעים שלא חוזר אלינו.

שרון דביר: אני רוצה להבהיר עוד שתי נקודות, אחד הדברים החשובים שהצלחנו ליצור מעבר לתמיכה ביזמים זה שאנשי עסקים פרטיים באים להשקיע בחברות שלנו.

שרון דביר: יש ארבע חברות שעובדות איתנו של יזמים ערבים שבאו והשקיעו, החברות שעוסקות בביו טכנולוגיה, אחת בפיתוח של תרופה ללחץ דם, אחת בפיתוח לתרופה להורדת גלוקוז.

שרון דביר: אנחנו נמצאים בימים אלה בגיוס של מיליון וחצי דולר נוסף לחברה בת שנה, חברת ביו טכנולוגיה.

שרון דביר: דבר נוסף, אנחנו משתלבים עם תוכניות פיתוח עסקי בחוץ לארץ, בבוסטון והדבר החשוב והאחרון, שאת זה אני רוצה לזרוק לכם כרעיון, כיוון שהחממה קולטת כ-150 יזמים בתקופה של 18 חודשים, לעומת עשרה יזמים מ-1200 חברות חממה ב-12 שנה.

שרון דביר: חלק גדול מהם מגיעים לא בשלים ומפנים אותם למסלולים, הבעיה שלא מגיעים לשם, יש להם עדיין את הפחד להגיע, אחד מהרעיונות שאפשר למנף אותם, כצינור ליזם המתחיל, לנסות לחשוב על רעיון קריאטיבי, איך אנחנו משאירים את קרן תנופה אם איזה שהוא צינור דרכינו, אני לא רוצה להיכנס לזה, אני רק זורק את זה כרעיון כללי.

שרון דביר: אז בסך הכול, בשלושים שניות האחרונות, יש פה מודל ייחודי, עולמי, לפרויקט עסקי, שהשיקולים שלו הם עסקיים נטו.

שרון דביר: למרות שאנחנו חממה בת שנה וחצי, עם ארבע חברות בלבד, שתי חברות שלנו נמצאות בגיוס, חברה אחת כבר התחילה לגייס.

שרון דביר: אנחנו כחממה לקראת סוף הגיוס של הסבב הראשון שלנו, הכפלנו את ערך הנכסים של החממה כמעט בשנה וחצי של עבודה.

שרון דביר: בשנה הבאה אנחנו הולכים לגייס קרן נוספת, משום שהמודל הזה זה המודל הנכון, אני חושב שזה הטעם שצריך להישאר לכם.

שרון דביר: תודה רבה לכם.

עלי סלאם: זה מלון פלאזה שנמצא בתחום נצרת עילית, חלק גדול ממנו מושכר כמשרדים עבור מנהל מקרקעי ישראל ומשרדים אחרים.

עלי סלאם: למי שרוצה לדעת, גרים יותר משבעים אלף תושבים, 14,200 דונם, נצרת עילית זה 47 אלף תושבים, יש להם אזור תעשייה ציבורי שעולה על 4500 דונם, כאשר בנצרת יש לנו רק 150 דונם שזה שטח למלאכה ומסחר והשטח החדש הוא עכשיו, רוצים לראות אותו, הוא עדיין לא מפותח, אבל יש לנו אישור של 105 דונם.

עלי סלאם: אזור התעשייה שייך לכפר הסמוך לנצרת, מצד שמאל יש קרקע מאושרת של בניית כ-2400 יחידות דיור, נקראות שכונת הגליל, עכשיו אנחנו מנסים לסיים את חוזה הפיתוח עם משרד הבינוי והשיכון ולהתחיל את עבודות הפיתוח.

עלי סלאם: זה הכביש הישן, כל השטח דרומית לכביש הזה, כולל שמורת היער, 700 דונם בערך, בתוך זה, עם כל האילוצים, אחר כך זה צומצם, בתמה שאני מחזיק שהיא עכשיו מאושרת, לכ-105 דונם נטו לתעשייה.

עלי סלאם: התעוררה עוד בעיה, קודם כל לחצו אותנו כל הזמן להביא תעודה מאושרת על מנת להתחיל לבנות את השטח.

עלי סלאם: עד שהגענו לאישור הזה, זה לקח לנו שבע שנים, עם כל הבירוקרטיות של חוק השיכון והבנייה, בסוף קיבלנו תמה מאושרת, ללא תקציבים, יש לנו אפס שקלים לפיתוח האזור הזה.

עלי סלאם: כל עוד אין לנו תקציבים אי אפשר להתחיל בפיתוח, זאת גם בעיה של הבעלויות, שבעצם מושב ציפור טענו שיש להם בעלות על הקרקע בתוך הקרקע של המנהל ויש להם חוזה על הבעלות של המנהל והיינו בבג"צ על החוזה חכירה למנהל והמושבים.

עלי סלאם: מ-700 דונם צמצמו את זה ל-105 דונם.

מיכאל מורג: אנחנו מעוניינים לעשות כמה שיותר, יש לנו תקציבים.

עלי סלאם: אני לא רוצה להיכנס לפוליטיקה.

עלי סלאם: לא ייתכן שנצרת, עוד פעם, העיר הכי גדולה בצפון, העיר הכי גדולה במגזר, שאין לנו אזור תעשייה, לכולם יש.

עלי סלאם: יש פה משהו פוליטי, אתה יודע למה, לא היו תקציבים.

עלי סלאם: יש לנו חלק של כ-400 דונם, ששיך לעריית נצרת, תמצאו לנו אלף דונם לפחות לאזור תעשייה גדול, לפני שלוש או ארבע שנים, כולם דיברו, אפילו בתקשורת, על אזור תעשייה גדול בצפון באזור נצרת, אנחנו עבדנו על זה חודשיים---

מיכאל מורג: אבל משותף.

עלי סלאם: לא, אמרו שזה יהיה לנצרת, באזור נצרת מצאנו שטח של אלף דונם, הגשנו את התוכניות, בסוף התחלף השר.

עלי סלאם: כל עוד אזור התעשייה של ציפורי מתפתח, כל עוד יש להם בעיה עם הקרקעות, נצרת תישאר באותו המצב.

עלי סלאם: חלק גדול, במיוחד בשלושת השנים האחרונות, יותר מ-70% מהעסקים הגדולים בנצרת, עברו לנצרת עילית.

שלום שמחון: אני מציע שנזמין את השר אולמרט לוועדת הכלכלה לדיון, אבל אין משהו אחר.

עלי סלאם: בסדר.

דובר: בתקופה של דליה איציק, יצא מכרז בערך של שישה מיליון שקל, אין שם שום דבר בעצם.

עלי סלאם: אני אאסוף לך את כל האישורים.

עלי סלאם: צריך לפתח לא רק את האזור תעשייה, גם את השוק, גם את העיר העתיקה.

טלב אלסאנע: אנחנו בהתאם לישיבה שהייתה ב-2 ליוני בוועדת הכלכלה, דיברנו על בעיית הביוב, וגם ב-20 ביוני הייתה ישיבה של ועדת הכלכלה, בנושא של המגזר הערבי באזור של תמרה.

טלב אלסאנע: אנחנו ניכנס עכשיו לאזור התעשייה שהוא בתחילת דרכו שהוא מתפתח, אנחנו נראה לכם את אזור התעשייה, שתראו איך הוא מתפתח.

טלב אלסאנע: אנחנו גם ניכנס גם לכפר אמן, אנחנו נראה לכם את חוסר התקציבים לפיתוח, ודיברנו על זה כבר, אנחנו נלך לשם עכשיו, ואחר כך נבקר בשכונה ואחר כך נראה בתצפית להראות את החסמים בהתפתחות העיר, החסמים בהתפתחות העיר מבחינה תכנונית.

טלב אלסאנע: (העיר תמרה)

דובר: זאת הכניסה לעיר, הכביש הראשי, הכניסה הראשית לישוב תמרה, מצד ימין צריך להתפתח בתכנון העתידי אזור בתי מלאכה קטן של 60 דונם, תעשייה קלה, מתחיל להתפתח עכשיו, אבל בגלל עיכוב בעבודות הכביש זה מעכב את הפיתוח.

דובר: אני רוצה להגיד כמה מילים על תמרה, תמרה היא עיר צעירה, עד גיל 29, 60% אחוז מתושבי העיר הם עד גיל 29, זה מגביל את הבקשות ואת הציפיות של תושבי העיר מראש העיר ומהנהלת העירייה.

דובר: כולם יודעים מה המצב ברשויות המקומיות ובתמרה בפרט.

דובר: כפי שהסביר ראש העיר בהתחלת דבריו שעברנו תוכנית הבראה שהוקמה ואושר במשרד הפנים.

דובר: הטרטור של משרד הפנים, אנחנו בשבוע האחרון סגרנו את הכול והם אמרו להעביר כסף למשכורות, העובדים לא קיבלו שבעה חודשים משכורות.

דובר: מצב זה מקשה על הפעילות השוטפת שלנו כנבחרי ציבור, ויש שם 550 עובדים שלא קיבלו משכורות מהעירייה.

דובר: אנחנו נכנסים לישוב, מצד ימין יש קריית חינוך, יש אולם ספורט, בית ספר תיכון, ובית ספר תעשייתי למבוגרים ששייך למשרד העבודה, מקבלים כאן בגיל מעל 21.

דובר: אנחנו בעיר מוכה בצפון, 27% אבטלה נראית לעין, חוץ מהאבטלה הסמויה של נשים שלא נרשמות בלשכות התעסוקה וזה מגדיל את אחוזי האבטלה.

דובר: כאן בצד ימין, אנחנו נכנסים לאזור התעשייה של תמרה.

דובר: אזור התעשייה בתמרה, התכנון שלו התחיל, אני רוצה שתסתכלו על התאריכים, שמראה על העיכוב של אנשי התכנון במשרדי הממשלה בוועדה המחוזית ובוועדה הארצית.

דובר: את אזור התעשייה התחילו לתכנן אותו בשנות ה-80, בשנת 95' התחילו לשווק, זה 15 שנים של תכנון, זה קיבל תוקף סטטוטורי כאזור תעשייה.

דובר: יש כאן 270 דונם, כל אזור התעשייה מאושר, הפיתוח עלה על תקציב של משרד התעשייה והמסחר, יש כאן 170 דונם ששייכים לשטחי המנהל ומאה דונם שייכים לשטח פרטי.

דובר: אנחנו נכנסים לאזור התעשייה, הרבה מהעבודה שצריך להשלים עדיין לא השלימו.

דובר: באזור התעשייה יש שלושה מתחמים יש מתחם נקי שמיועד למפעלים נקיים ושקטים והוא חייב למלא את התנאים של איכות הסביבה, זה מתחם אלף, המתחם הזה אנחנו רואים שהוא עדיין לא מפותח כי אין מפעלי היי טק ואין מפעלים נקיים שבאים לאזור וזה אחד הדברים שאני גם דיברתי עליהם, גם בוועדת הכלכלה של הכנסת, בגלל שלא מוגדר כאזור עדיפות לאומית אלף ואז הרבה מפעלים שבאו לכאן ורצו הטבות, העירייה נותנת הטבות, כל ההיתרים, היא מוותרת עליהם בחמש השנים הראשונות יש הנחות לכל מפעל שבונים באזור התעשייה.

דובר: אנחנו מסתכלים על שני בניינים כאן בסביבות המתחם הזה, של 40 דונם בערך, רק שני בניינים מפותחים כי אנחנו נמצאים במצב קשה, אין הטבות ליזמים שבאים ורוצים לבנות.

דובר: איפה שאנחנו נראה שעכשיו בונים, אנחנו נראה שרק מסגריות, נגריות ודברים קטנים שלא מביאים תעסוקה לאנשים מובטלים בישוב.

דובר: מצד ימין אנחנו רואים, אולם פיס שממומן על ידי מפעלי הפיס ומשרד השיכון, בית ספר תיכון וזאת קריית החינוך שמתפתחת בתוך הישוב.

דובר: אתם רואים בצידי הדרך, אזור תעשייה בהמשך פיתוח וטיפול, משרד התעשייה והמסחר שבפעם האחרונה שעבד ועשה חלק מהמדרכות, זה היה לפני שנתיים, בשנתיים האחרונות לא בוצע שום דבר באזור התעשייה, בגלל טענה של חוסר בתקציב.

דובר: אנחנו נכנסים למתחם בינוני, שכאן אנחנו רואים מפעלים, מוסכים.

דובר: היו 17 מתפרות בתוך הישוב, היום נשארו שבעה, כולם נסגרו.

דובר: המתפרה הראשונה שבאה לאזור התעשייה, הוא מעסיק 40 בנות, זה רק המתפרה מצד שמאל.

דובר: אפילו הבנאדם הזה, שאני מכיר אותו, הוא עובד הרבה, הוא בקשיים כספיים, אני לא יודע אם מחר או מחרתיים, גם בגלל המחסור והמצב הקשה, הוא יסגור את המתפרה ואז יתווספו לאבטלה עוד אנשים.

דובר: הוא לפי החוק נותן שכר מינימום, אבל הוא במצב קשה, הוא משלם שכר והוא משלם שכר דירה.

דובר: היום נשארו חמש מתפרות, והם מעסיקים פחות ופחות עובדות, הם יותר על השוק המקומי והשוק העולמי שפעם היו עובדות בשבילו.

דובר: זה המתחם הבינוני שאתם רואים בו מתפרות, מסגריות, דברים שלא מעסקים עובדים, זה השוק הפתוח.

דובר: לתמרה אין שום מפעל היי טק, יש לנו בקשה ואנחנו מבקשים ואפילו אמרנו שניתן הטבות, יש אזור אבל אין תעשייה.

דובר: אנחנו נכנסים למתחם גימל, זה מתחם פחות נקי מבחינת תעשייה, אבל אתה יודע, אתם רואים הרבה בניינים נבנים אבל לא נגמרים בגלל כל המצב הכלכלי הקשה ולא רק זה, אין יזמות שפונה היום מחוץ לעיר ואנחנו כל הזמן פרסמנו ואמרנו שאנחנו מוכנים לתת הטבות וגם נתנו.

דובר: אבל הממשלה, ביקשנו אזור עדיפות לאומית אלף, אחד החסמים ואחת הבעיות של איכות הסביבה של תמרה, אתם רואים מחצבת, אנחנו גם נבקר למעלה ואתם תראו שאחד הדברים הכי לא נעימים זה המחצבות בתוך הישוב שהם לא מעסיקים אנשים אלא דופקים להם את איכות הסביבה.

דובר: זה מפעל אומן, זה מפעל שמתואם עם לשכת התעסוקה, יש עובדים מתמרה כאן, הוא מפעל חדש שבשנה האחרונה נכנס.

דובר: הבעלים הם מחוץ לעיר, הם עושים עבודה, האמת שיש שיתוף פעולה בינם ובין העירייה ואנחנו קרוב ל-40 עובדים הם מתמרה, אני חושב שהם מחכים לנו כי הם יודעים שאנחנו מבקרים.

דובר: כדי להיכנס להגיד להם שלום ואז להמשיך.

דובר: מצד ימין יש כניסה נוספת לאזור התעשייה, זה מגני תמרה לכיוון אזור התעשייה, הכניסה הזאת לא מפותחת, פרוצה, בגלל המחסור בתקציב אנחנו לא יכולים לעשות את זה וביקשנו מהתמ"ס תקצב, כפי שהוא מתקצב לפיתוח אזור תעשייה, שיתקצב את הכניסה הזאת שזה גם יקל על הלחץ בתחבורה וזה גם יעזור למשיכת יזמים לתוך אזור התעשייה.

דובר: יש לנו רישיון להקמת מנהלת לאזור התעשייה הזה, יש לנו רישיון, יש לנו את הכול, המנהלת לא יכולה לקום בלי תקצוב מהתמ"ס כי בכדי שהמנהלת הזאת תטפל בכל הנושא של משיכת יזמים, אנחנו העלנו את זה כבר ואנחנו מעלים את זה שוב כי בלי מנהלת שתטפל בנושא של היזמים ובנושא של אזור התעשייה, גם האזור תעשייה הזה ילך וידעך.

דובר: אנחנו מבקשים תקצוב, יש לנו רישיון, יש לנו הכול, אנחנו בכדי להקים את המנהלת חייבים תקציב של מיליון שקל להעסיק מישהו שיטפל בנושא של אזור התעשייה, למשוך יזמים לפיתוח עסקי.

דובר: הבקשות שלנו, אנחנו מבקשים, הפיכת אזור התעשייה לאזור עדיפות לאומית אלף, בכדי שנמשוך יזמים וניתן הטבות ליזמים המקומיים שנמצאים בתוך האזור.

דובר: לתת מענקים ליזמים בכדי לעזור בהשלמת בנייה ואכלוס אזור התעשייה, הדרכות עסקית, ליווי פיננסי, משיכת יזמים לאזור התעשייה של תמרה.

דובר: אני, במקום לבקר בשכונה שם, אנחנו נראה את השכונה ממבט מבחוץ.

דובר: אתם רואים את השכונה הדרומית, הבניינים האלה, רובם יש צווי הריסה נגדם, זה המנהל שהוציא צווי הריסה הסיבה שהאנשים האלה, עלו על אדמת מנהל בהסדר, המכרז האחרון של תמרה, היה בשנת 2000 וכל הזמן אנחנו במשא ומתן עם המנהל שיוציא מכרז מיידי.

דובר: יש צפיפות דיור חזקה בתוך תמרה, אמרנו את זה גם בעבר, אני אומר לכם שיש מצוקת דיור, יש 25 אלף תושבים, מדובר במעל 30-40 יחידות דיור בשכונה הזאת.

דובר: יש כמעט 150 יחידות כאלה בתוך הדיור, בתוך הדיור אין מקום, אז אנשים הולכים לפריפריה ואם אנחנו לא נאשר תוכנית מתאר להרחבות, דיברנו על זה עם משרד השיכון, ואם המנהל, כמו שעשה בשנים קודמות, לעשות הסדר לאנשים האלה, המצב ילך ויחמיר.

דובר: אחד הדברים החשובים גם בנוסף לשכונת המגורים, זה שטחי ציבור.

דובר: תמרה היום סובלת, יש לנו ארבעה מוסדות ציבור מתוקצבים ומשרדי ממשלה לא יכולים לבנות אותם בגלל המחסור בשטחי ציבור.

דובר: שטח השיפוט של תמרה הוא 29 אלף דונם, שטח תוכנית המתאר 4500 דונם, כתוב בחוברת שלכם, החסמים לבד של תמרה, באזור המחצבות, והתמה 22 של היעור ותמה 23 של הברזל, 12 אלף דונם כמעט שאי אפשר לבטח אותם בתוך 29 של עכשיו.

דובר: 19 אלף דונם זה שטחים חקלאיים.

דובר: בישיבה עם המנהל אנחנו ביקשנו, יש לנו תקצוב של 8 מיליון שקל שמוקפא כבר שנה במשרד השיכון בגלל המחסור באדמה של הקמת מתנ"ס מקומי לעיר תמרה.

דובר: אז אין לנו מקום אחר, אנחנו יכולים לעשות סיבוב עכשיו בתוך העיר ואתם לא תראו דונם אחד ריק, אפילו שטחים פרטיים חסר, היום אנשים מחוץ לקו הכחול, אפילו שטחים של בעלות פרטית מתחילים לבנות ואם לא נסדר את הנושא של תוכנית המתאר, בשנת 2000 תוכנית המתאר אושרה ואומצה ועד היום לא מתקדמים.

דובר: אז אנחנו ביקשנו בסך הכול 7 דונם בשביל לבנות מתנ"ס.

דובר: אנחנו נעשה עכשיו סיור בתוך הישוב ואחר כך אנחנו נוסעים לגני תמרה.

דובר: אמורה להיות ב-2020 כמעט 50 אלף תושבים.

דובר: כפי שהזכרתי בתחילת דבריי, תמרה היא צעירה, הריבוי הטבעי והזכיר את זה ראש העירייה, בממוצע 750 ילדים בשנה, זה בית ספר אחד, זה שכונת מגורים אחת.

דובר: היום מספר התושבים הוא 25 אלף תושבים, העיר מבחינת חינוך משקיעה הרבה, יש פריחה גדולה בנושא של החינוך והיא קיבלה את הפרס היישובי הראשון לחינוך במגזר הערבי.

דובר: העיר תמרה משקיעה גם בנושא של החינוך ואם לא משקיעים גם בדברים פיזיים, אז אי אפשר להתקדם בחינוך.

דובר: 50% מתוך המשפחות בתוך העיר תמרה, הם מתחת לקו העוני והממוצע הארצי הוא בקרב האוכלוסייה הערבית זה 45%, אז אתם רואים כמה הקושי גם בנושא של גביית מיסים ואנחנו היום עושים את המקסימום, יש שינוי דרסטי בזכותו של יושב ראש העירייה החדש שעושה מאמצים כבירים להעלות את אחוזי הגביה, שזה היעד הראשון, אבל המצב הכלכלי הקשה של התושבים ואחוזי האבטלה, אתם תראו עד כמה המצב הולך ומחמיר.

דובר: אנחנו נדבר על ילדים, 55% מילדי תמרה הם גם מתחת לקו העוני, הנתונים האלה הם מהלמ"ס, אני יכול להראות לכם את הדף שהם נתנו לנו, הנתונים האלה הם מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ומהביטוח הלאומי.

דובר: הממוצע הערבי הוא 42%, זה מעל הממוצע, אנחנו מדברים על 55%.

דובר: גם משרד העבודה היה צריך להעביר את המשרד של אבטחת ההכנסה, בגלל הרוב של מספר הגדול של המובטלים בתוך העיר, להעביר את המשרד לחיפה שזה עולה להם כסף, גם לנשים וגם לגברים, הם נוסעים לחיפה כדי להירשם להבטחת הכנסה ולהעביר את המשרד לכאן.

דובר: יש בממוצע כמעט 2000 ומשהו נרשמים באבטחת הכנסה בתוך הישוב, הייתה ישיבה עם ראש העיר עם האחראי על הנושא הזה והעירייה מוכנה לתת להם מקום כדי להקל על האנשים שנוסעים לחיפה ולהירשם לאבטחה.

דובר: כפי שאמר גם ראש העיר, אני רוצה להזכיר, יש כאן בקשה להקים פה בית ספר תעשייתי אזורי.

דובר: יש לנו יחס טוב עם שכנינו היהודים, מצד שמאל זה מצפה אביב, אנחנו ביחסים טובים ואנחנו חושבים גם על יחסי שכנות טובים גם בנושא של חינוך.

דובר: על אף שיש משא ומתן בינם לבנינו, בקשתנו הייתה לעשות כביש מחבר בין תמרה ובין מצפה אביב ואז זה גם יקל על הקשיים בלחץ התחבורתי בתוך הישוב, והלחץ על הטבעת שאנחנו נוסעים בה.

דובר: במקום שיהיה כניסה אחת ל-25 אלף תושבים בתמרה, יהיה גם כניסה מזרחי ואז אתה מקל על העומס בתחבורה בתוך הישוב.

דובר: אנחנו ביקשנו משר העבודה ואנחנו פנינו להקמת בית ספר תעשייתי, משותף ערבי ויהודי, בכדי לחזק את השותפות הערבית יהודית בין השכנים.

דובר: אני רוצה להזכיר בפניכם שתוכנית המתאר האחרונה אושרה ב-'95 והתחלנו בתוכנית, אב, במסגרת 34 ישובים ב-96'.

דובר: בשנת 2000 אומצה התוכנית ועד היום לא התקדמנו בנושא של העברת התוכנית הזאת לתוכנית מתאר סטטוטורית.

דובר: השטחים האלה, לפי תוכנית המתאר של 2020, לשכונת מגורים חסר לנו 1400 דונם.

דובר: אנחנו נכנסים לגרעין של הישוב, כאן תמרה התחילה וכאן היא התפתחה ואנחנו מתחילים להיכנס לשכונה הוותיקה בישוב.

דובר: לאזור התעשייה, אחרי שיושלם, הוא אמור לקבל 200 דונם, לחינוך ותרבות על שכונתיים, אמורים לקבל 120 דונם, חסר לנו היום 70 דונם כדי להשלים את המוסדות המתוקצבים והמאושרים על ידי משרדי הממשלה.

דובר: התוכנית המתאר המקומית, לאזורי מגורים היום, ישנם 3517 דונם, 25 אלף תושבים, חיים על 3500 דונם.

דובר: אם אני לוקח על הממוצע הארצי, אנחנו בממוצע הארצי 47.5%, בתמרה 84.5%.

דובר: אם נסתכל על שטחים ציבוריים, 168 דונם, בממוצע הארצי צריך להיות 24% בתמרה, 4%.

דובר: שטח תעשייה צריך להיות 13.6%, אנחנו מדברים בתמרה על 6.5%.

דובר: אנחנו עדיין בשכונה הוותיקה בישוב, מכאן התחילה להתפתח תמרה, קוראים לה השכונה העליונה, שכונה שמאכלסת כמעט 25% אחוז מתושבי העיר.

דובר: אנחנו עולים למעלה לכמה דקות, אני אראה לכם מלמעלה שתראו בתצפית על עמק זבולון ועל תמרה מלמעלה ואז תדעו מה החסמים והבעייתיות של העיר תמרה.

דובר: אם הסתכלתם, אפילו מוסדות החינוך התפתחו בפריפריה בגלל הלחץ והמחסור באדמות ובקרקע בתוך הישוב, אז בתי הספר התפתחו בפריפריה של הישוב.

דובר: יש כאן בית ספר תיכון למעלה, וגם בית ספר יסודי, בית ספר תיכון מכיל 50% מתושבי העיר, אז יש הסעה ואתם יודעים כמה זה מקשה, זה גם מקשה בחורף ובקיץ.

דובר: זה בית ספר יסודי.

דובר: אנחנו עולים למעלה, למקום שקוראים לו תצפית ספדה, זה מקום היסטורי שאנשים היו מתאספים כאן.

דובר: המדינה לא רוצה לאשר את ההתפתחות של העיר כאן למעלה, בתצפית כזאת יפה למגורים, אז היא באה ועשתה ייעור.

דובר: תמא 22 זה ייעור, אתה לא יכול לתכנן שום דבר, שום שכונה בתוך היער הזה, אז זה חסם אחד.

דובר: אתם רואים עכשיו את תמרה מלמעלה ואנחנו נמצאים בעמק זבולון, האוויר יותר נקי, אתם יכולים לראות את עכו, נהרייה, חיפה, את כל המקומות.

דובר: זאת תמרה מלמעלה, בצד ימין החסם הראשון והכי מפריע, אם אתם רואים בית ספר יפה כזה בצד ימין, שאנחנו פותחים אותו ב-1 בספטמבר.

דובר: אז זה במסגרת זה נכלל במגרש של תמה 14, אנחנו חייבים להתרחק 500 מטר, לשטח שיפוט של המחצבות, זה אחד המפגעים והחסמים שמונע את התפתחות תמרה צפונה, שזה תופס כמעט 3000 דונם, המחצבה תופסת.

דובר: אני רוצה לדבר על הצד הצפוני, זה המחצבות, מחצבת גרוסמן ונשר, אם מסתכלים יותר צפונה, איכות הסביבה, נשר, גרוסמן, וכולם אתה צריך לבוא איתם במשא ומתן והם התנגדו ב-96' לבית הספר, היה מכתב בתוך הוועדה המחוזית, עד שהלכנו למשא ומתן עם נשר ושכנענו אותם, עד שבנינו את בית הספר.

דובר: ועכשיו יש לנו אישור להקמת בית ספר ואנחנו חוזרים לאותה תקלה.

דובר: בצד שמאל אתם רואים את מצפה אביב, זה חסמים שבנויים, התמות שהזכרתי לכם, זה 12 אלף דונם תופסים בתוך 29 אלף דונם.

דובר: אז מה שנשאר לעיר להתפתחות, מה שנשאר בפועל זה 2600 דונם.

דובר: השטח של תמרה, קרוב ל-60% מנהל ו-40% בשטח בעלות פרטית.

דובר: אנחנו יוצאים לכיוון גני תמרה, אנחנו עושים את הסיור בטבעת הצפונית.

דובר: תוכנית המתאר מחוץ לתחום קו הכחול, שזה בניה בגלל הלחץ העצום והצפיפות בדיור, אז אנשים מי שיש לו שטח פרטי התחילו לבנות.

דובר: אני אומר לכם 6-7 בתים זה מחוץ לתוכנית המתאר המקומית.

דובר: יש צווי הריסה וכל שנה הם הולכים לבית משפט ומשלמים קנס של 30 אלף שקל, זה אדמות פרטיות.

דובר: הוועדה המקומית מגישה בתי משפט כל שישה חודשים לאנשים האלה שבנו בנייה והם משלמים קנסות וצווי הריסה יש גם תמיד.

דובר: גם אתם רואים את הצפיפות של השכונה הזאת, צפיפות עצומה והזוגות הצעירים, יש היום 120 מגרשים שמוכנים בכל הדברים בכדי לשווק אותם ומי שצריך לתת את התשובה בכדי לזרז את הוצאת המגרשים האלה למכרז לבנייה עצמית לזוגות הצעירים.

דובר: זה היה בשנת 2000 המכרז האחרון ואחרי זה לא היה שום מכרז לחלוקת מגרשים לבנייה עצמית לזוגות צעירים.

דובר: אז כפי שהדגשתי, אמרתי ש-60% אחוז מתושבי העיר עד גיל 29, אז אתה יודע כמה הביקוש גדול, ויש פירוט בתוך החוברת כמה אחוז הצעירים בתוך הישוב.

דובר: תסתכלו על האנשים המובטלים שנמצאים בתוך הישוב והם משוטטים, זה סתם שאנחנו עושים סיבוב.

דובר: אני רואה שגם באים אלי אנשים ואני יודע כמה זה.

דובר: בדיוק בתקופה של הכנת התקציב של 2005, היה מאוד חשוב שגם חברי הכנסת וגם חברי ועדת הכלכלה וגם בכלל, לראות את הבעיות בשטח וגם לשמוע את הצרכים ואני אדבר עכשיו על הצרכים יותר מאשר הבעיות בשני תחומים, בתחום התעשייה ובתחום השיכון.

דובר: אנחנו רואים חשיבות מיוחדת לפתח אזורי תעשייה מאחר ובארבע השנים האחרונות לא פתחו אזורי תעשייה ומשרד התמ"ס היה אמור להקצות 120 מיליון שקל ואנחנו שמים לנו ליעד בשנה הבאה לבקש כמאה מיליון שקל על פיתוח אזורי תעשייה ויש לנו שלושה אזורי תעשייה שאנחנו רואים אותם בעדיפות ראשונה.

דובר: האזור הראשון זה בנצרת, כפי שאתם שמעתם וראיתם במהלך הסיור, האזור השני זה אום אל פאחם והאזור השלישי זה בכפר תמרה.

דובר: בנושא פיתוח תעשייה גם כן חשוב שיתוף ישובים ערביים ומנהלות משותפות, כמו מקומות אחרים שכבר יש החלטות ממשלה בנושא הזה.

דובר: בנושא השיכון חשוב לציין שלפי התוכנית של פיתוח הישובים הערביים בצפון, משרד השיכון ומנהל מקרקעי ישראל היו אמורים לעשות קרקע של 10 אלפים יחידות דיור מידי שנה במהלך ארבע השנים האחרונות, בסך הכול 40 אלף יחידות דיור, שעד עכשיו התחילו רק בחלק מהם וסיימו את התכנון בכמה ישובים בודדים וחשוב לסיים את התהליך של התכנון 40 אלף יחידות דיור.

דובר: ואנחנו מבקשים לשנה תקציב של 80 מיליון שקל לבניית שכונות חדשות.

דובר: יותר חשוב בנושא השיכון, גם שמפתחים ויש תקציבים, לא פחות חשוב להגדיר את הישובים כאזורי עדיפות אלף, ולפי הנתונים שיש בידינו מעל ל-50% מהישובים הערביים לא נמצאים במפת העדיפות לא אלף ולא בית וחשוב שוועדת הכלכלה תפעל על מנת שהישובים הללו, ש-50% יכללו במפת העדיפות הלאומית בנושא השיכון.

טלב אלסאנע: בנושא הקבלן הערבי, היות והוועדה המכובדת היא אחראית על חופש של קבלנים, הקבלן הערבי פוגש מנהלים בלתי ראויים.

טלב אלסאנע: הקבלן הערבי, אני יכול להגיד מהנתונים שהגיעו לידינו אחרי שבדקנו אותם, הוא מופלה לרעה בטיפול רשם הקבלנים.

טלב אלסאנע: הרבה קבלנים ערביים, אני מוכן להוכיח, יש נוהל מסוים לקבלן יהודי ונוהל מסוים לקבלן ערבי שסגן הרשם לקח על עצמו לטפל בקבלנים הערביים.

טלב אלסאנע: הנהלים האלה הם פסולים לדעתנו, הקבלנים הם קבלנים בישראל, הקבלן הערבי מעסיק מאות עובדים.

טלב אלסאנע: מה שאני רוצה לומר שהקבלן במגזר הערבי מחזיק עשרות אלפי עובדים, אם הוא נאלץ להפסיק את העסק שלו ולא יקבל את הרישיון שלו, הרבה עובדים יוצאים למעגל האבטלה.

טלב אלסאנע: אני מבקש מהוועדה המכובדת הזאת, מראש הוועדה מר שמחון, להקים ועדה שתחקור את הנושא ותביא את הדברים על מקומם לשביעות רצון כל עם ישראל.

טלב אלסאנע: אם הוא יכול לקדם במשהו את העניינים שאנחנו העלנו גם בוועדת הכלכלה, לעזור בדיור, לראות את הדברים ולנקוט בצעדים מעשיים שיובילו לשינוי.

טלב אלסאנע: אני פטור מלהסביר על המציאות, רק להזכיר שני מספרים, אנחנו מדברים על עיר ש-50% בה חיים מתחת לקו העוני, אנחנו מדברים על עיר ש-80% אחוז מהתושבים שלה הם מתחת לגיל 40.

טלב אלסאנע: זאת אומרת, אנשים שהם בגיל העבודה, זה אנשים שאו שיש להם בעיית דיור, או הם מועמדים להיות מול בעיית דיור ולכן אני מציע שאנחנו נחליט שתי החלטות.

טלב אלסאנע: ההחלטה האחת שהוועדה תדרוש ממנהל מקרקעי ישראל לשחרר שטחים גם לבנייה ציבורית וגם לבנייה פרטית.

טלב אלסאנע: זה הדבר הראשון שאנחנו חייבים ויכולים לעשות.

טלב אלסאנע: הוועדה צריכה לתבוע מיד לשחרר שטחים לבניה פרטית וציבורית, קודם כל לעבוד על אותם פרויקטים שהם מתוקצבים בעירייה של בניה ציבורית שאינם יכולים לצאת לפועל בגלל המנהל, אני חושב שזה דבר שאנחנו יכולים וחייבים להחליט.

טלב אלסאנע: הדבר השני הוא קשור לעניין אזור התעשייה ובעיית התעסוקה שגם כאן

טלב אלסאנע: הנתונים על האבטלה הם זועקים לשמיים.

טלב אלסאנע: אי אפשר להשלים עם המציאות, שמפעל כמו אומן, שצריך לפתור את הבעיה הזאת ושום דבר לא קורה.

טלב אלסאנע: אני מציע שאנחנו גם נקדם עם פתיחת הכנסת הקרובה את העניין של הכרזת העיר תמרה, כעיר ששייכת לאזור עדיפות אלף בתעשייה.

טלב אלסאנע: אני חושב שבלי לעשות את הדברים האלה, אנחנו נעשה עוד סיור.

טלב אלסאנע: אני זוכר שבוועדה שאני הבאתי את הנושא לדיון שם, היו שתי החלטות, אחת שאנחנו נקיים פגישה עם שר התמ"ת ונבקש ממנו תשובות קונקרטיות בנושאים האלה.

טלב אלסאנע: הדבר השני, אנחנו דיברנו על החלטה, אני חושב שאת הדברים האלה אנחנו צריכים לעשות כבר בתחילת הפגרה ולהבטיח שמשהו זז בעניין הזה.

טלב אלסאנע: כמובן בעניין הבתים ללא רישיונות, אנחנו תובעים שתהיה הקפאה של ההליכים האלו עד שלא יוסדר העניין על ידי המנהל.

דובר: אני רוצה לברך על הסיור.

דובר: הייתי רוצה להתייחס לנושא של תקציב המדינה, אני מקווה שגם הליכוד וגם העבודה יהיו ביחד, לא בטוח שחברי הכנסת הערביים יהיו ביחס בתהליך הזה.

דובר: אולי במהלך המשא ומתן שמתנהל עכשיו, אולי לקחת את החלטות הממשלה גם של הליכוד וגם של העבודה ברצינות ולבצע את הדברים שקשורים לקידום אזורי התעשייה והדיור ברצינות ולהשקיע בשנת 2005.

דובר: אולי ננצל את ההזדמנות הזאת, לא רק שאנחנו יושבים פה, לנסות לקדם עשייה בשטח כי המצב לא טוב ואולי כדאי לנצל את זה שיש פתיחות מסוימת כדי להכניס את זה לעבודה של הוועדות.

דובר: לגבי 2004, התקציב של 2004, דברים שגם ב-2003 וגם ב-2002, אפשר לשמוע כל כמה חודשים לראות איפה הדברים עומדים.

דובר: עכשיו בנושא של אזורי התעשייה, יש כסף, צריך לשחרר אותו ב-2004 ולדאוג לזה שב-2005 שהחלטות ממשלה שהתקבלו, אז לבצע אותם.

דובר: לא ייתכן שהחלטת ממשלה שהוחלט עליה שתתבצע תוך ארבע שנים, ייקח שש שנים, זה צחוק.

שלום שמחון: את הדיון הזה בעצם הובילו שני חברים, עיסאם מח'ול בנושא הדיור בתמרה, וחבר הכנסת טאלב א-סאנע בנושא מצוקת אזורי התעשייה במגזר הערבי בכלל.

טלב אלסאנע: אני רוצה בנוכחות היושב ראש גם לברך את ראש העיר תמרה וגם החברים שבאו איתנו, אתה יודע שיש כאלה שרק שמעו, אבל להגיע לבוא ולראות ולהתרשם, אין טוב יותר ממראה עניים, להתרשם באופן ישיר ובלתי אמצעי.

טלב אלסאנע: אבל לדעתי ואני מאמין שיישובי תמרה רגילים להרבה ביקורים כאלה, השאלה הנשאלת מה יצא מהביקור הזה, לכן לדעתי על מנת שהוועדה תהיה ועדה תכליתי ואני מאמין שהיו"ר בא לא כדי לבזבז את זמנו כאן, אלא על מנת לשרת את האוכלוסייה.

טלב אלסאנע: יש היום בפנינו שתי משימות, אלף, תקציב המדינה, יונח על שולחן הממשלה עוד מעט, יובא לדיון בפני הכנסת וזה המפתח, מה שיש בתקציב, מה שיתפתח, מה שאין בתקציב לא יהיה.

טלב אלסאנע: ולכן, אלף לדאוג שבתקציב המדינה, מה שהוחלט לגבי פיתוח אזורי תעשייה במגזר הערבי יבוצע, אחרת אנחנו צריכים לדבר על אבטלה, לדבר על עוני כמו שמדברים על מזג האוויר, מדברים אבל לא עושים כלום.

טלב אלסאנע: על מנת שתהיה פחות אבטלה צריך שתהיה תעסוקה ועל מנת שתהיה תעסוקה צריך לדאוג לפתח תעשייה.

טלב אלסאנע: אי אפשר להביא יזמים לכאן, הם צריכים לדעת שהם מקבלים גם תמיכה וגם הנחות על מנת שתמרה תוכל להתחרות, צריך לתת להם תנאים לא רק שווים אלא יותר טובים על מנת למשוך יזמים.

טלב אלסאנע: מר ויצמן שאני מכיר אותו, מנהל מחוז דרום, היה אז מנהל מקרקעי ישראל, הוא עכשיו בצפון, צריך לגלות יותר נדיבות בכול מה שנוגע להפשרת קרקעות ומגרשי בנייה כאן באזור תמרה וזה אפשרי.

טלב אלסאנע: האוכלוסייה הערבית שהיא עשרים אחוז בסך הכול יש לה פחות משלושה אחוז.

טלב אלסאנע: מה גם שהדיון הזה מתקיים אחרי המלצות ועדת אור שדיברה על מצוקת קרקעות, בנייה, מגרשים, צריך להיות שינוי מדיניות ולא להישאר רק עם המלצות של ועדות.

טלב אלסאנע: ואני אומר ליו"ר שהוועד כאן התרשמה מהחממה הטכנולוגית שהיא מצוינת למצוא דרכים איך לתמוך בהם.

טלב אלסאנע: לצערי הרב יו"ר הכנסת, משרדי הממשלה, משרד המסחר והתעשייה, היום, למנהל המחוז, משרד המסחר והתעשייה לא הגיע.

טלב אלסאנע: זה לא נאה, שלחו נציג אבל עם כל הכבוד, הוא הודיעו לו לפני 24 שעות שלא יודע בדיוק על מה מדובר, אבל מנהל המחוז, בשביל מה הוא מקבל את המשכורת, הוא לא עושה טובה לאף אחד, הוא צריך להיות בוועדה, לשם ההגינות שלו.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

שלום שמחון: אני רוצה להודות בהזדמנות הזאת למרכז מוסאוא על הסיוע בהכנת הסיור הזה ובהצגת הבעיות ואנחנו באמת נשמח להמשיך ולשתף פעולה גם בעתיד.

שלום שמחון: דבר ראשון, אנחנו נקים ועדת משנה מיוחדת, מעבר לעניין הזה, אני מקווה שההצעות של הוועדה יהיו מקובלות על חבר הכנסת מח'ול: הוועדה ראתה את בעיית אזור התעשייה בתמרה.

שלום שמחון: הוועדה קוראת למשרדי השיכון והמנהל לפעול מייד להפסיק את מצוקת הדיור בתמרה.

שלום שמחון: הוועדה קוראת למשרד התעשייה לבצע מיד את תוכנית פיתוח אזור התעשייה בנצרת.

שלום שמחון: כמו שאמרתי, סיכמנו להקים ועדת משנה ואני מקווה שאנחנו נצליח לפתור את הבעיות.