ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 286, 2004-11-02 09:00

שלום שמחון: בוקר טוב אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה בדיון מהיר לבקשת חבר הכנסת פריצקי בעניין עליית מחירי הדלק בעולם והשפעת התופעה על מדינת ישראל, אחרי שנסיים את הישיבה ונצרף את החברים מפרויקט הגז הטבעי , שהוזמנו לדיון בשעה 10:00, עשינו לך יום מרוכז.

יוסף יצחק פריצקי: לפני שנראה את המצגת, אני רוצה לפתוח במספר מילים, אנחנו מייבאים למדינה דלק בשיעור של כשני מיליארד דולר לשנה במחיר ממוצע של כ- 35 דולר לחבית, אולי פחות, כשאנחנו מסתכלים היום על שוק של 50 דולר לחבית.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לעשות חשבון מתמטי פשוט, אם אנחנו רוצים לשמור על אותה רמת אנרגיה, ואם ב- 35 דולר לחבית הבאנו בשני מיליארד, הרי שב- 50 דולר לחבית נצטרך להוסיף עוד בין 500 ל- 700 מיליון דולר.

יוסף יצחק פריצקי: בחדר הסמוך מנהלת ועדת הכספים קרבות אימים על 4 מיליון שקל לכל משרד ומשרד ופה אנחנו מסתכלים על הוצאה שבסוף תבוא על המשק, על כולנו, אמנם היא הוצאה חוץ תקציבית אבל היא הוצאה כבדה מאד של 500 עד 700 מיליון דולר ואני רוצה לומר לך אדוני היו"ר שאני לא יודע מאיפה המשק יביא את הכסף הזה ויש לזה משמעויות בקנה מידה אדיר.

יוסף יצחק פריצקי: היינו צריכים מזמן להתחיל לטפל בתחום התחבורה כלומר להעביר את הרכבת לחשמול, להתחיל להכניס רכבים היברידיים, לא עשינו שום דבר בעניין הזה, ואין פה נציגי משרד האוצר, כי הם אלה שמעכבים את העניין כל הזמן.

לאה ורון: רשומים שניים שאמורים להגיע.

יוסף יצחק פריצקי: משרד התשתיות לוחץ על זה שנים ועוד מעט יהיה הרגע האחרון.

יוסף יצחק פריצקי: העיקר לדעתי, זה אנרגיות חלופיות, כל אירופה הולכת היום לאנרגיות חלופיות, באירופה משתמשים באנרגיות רוח, פורשים תאים פוטו-וולטאים המייצרים חשמל כששם השמש היא חצי ממה שיש פה, ומשתמשים בזה, הם מבינים את המשבר העצום.

שלום שמחון: מה מנע ממך לעשות אנרגיות רוח כשהיית שר התשתיות?

יוסף יצחק פריצקי: כדי לעשות אנרגיות רוח צריך מספר דברים, דבר ראשון צריך סבסוד ממשלתי צריך מענקים ממשלתיים, צריך לעודד את התעשייה הזו.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לתת לך דוגמא של דבר שרציתי לעשות בתחום קטן ולא הצלחתי.

יוסף יצחק פריצקי: גם התעשייה צורכת מים חמים, לא רותחים, פשוטים כמו בדוד שמש אצלך ואצלי, אמרתי למה אין דודי שמש בתעשייה, אמרו לי כי דוד שמש זה פחת, ודלק שקונים זו הוצאה מוכרת.

יוסף יצחק פריצקי: שברתי שעות את הראש בניסיון לשכנע את אנשי אגף המיסים שיכירו בפחת מואץ בדודי שמש, כלומר, שיעשו מצב שבו כאילו אם אני קונה דלק אני אקנה דוד שמש.

יוסף יצחק פריצקי: בנוסף לזה שזה יותר ירוק, אני גם מעודד תעשייה ישראלית, אני לא מוציא כספים לייבוא ואני מגיע לאותה רמת אנרגיה בשוק המקומי.

יוסף יצחק פריצקי: יותר קל לעקור שן בלי הרדמה, לא צלחתי לעבור את משוכות האלה, ואני מדבר אתך על עניין פשוט של תעשייה , לא של מים רותחים אלא מים חמים, להביא אותם לדרגה כמו אצלך ואצלי מדודי השמש ומשם לחמם אתם לאנרגיות גבוהות יותר, דבר שיחסוך המון.

יוסף יצחק פריצקי: באנגליה יש energy saving trust הממשלה מכניסה לשם כל שנה מאות מיליוני יורו כדי לעודד אנרגיות חלופיות, בלי שמדינה תעודד דבר כזה, זה לא ילך.

יוסף יצחק פריצקי: מר דוד אסוס לא כאן, מהרשות לשירותים ציבוריים-חשמל, אין תעריפים לאנרגיות חלופיות.

יוסף יצחק פריצקי: האם היום יש תעריף לאנרגיות סולאריות?

איריס צמח: לא לסולארי, לאנרגיות מתחדשות אחרות כמו ביו- מסה, ולרוח.

יוסף יצחק פריצקי: אולי נשמע את האנשים ממשרד התשתיות, צריך להבין שזו שעת משבר.

יוסף יצחק פריצקי: האנליסטים, כולם תמימי דעים שהמחיר לא ירד פחות מ- 50 דולר לחבית בעתיד הקרוב.

שלום שמחון: אני אשאל את משרד האוצר, יש פה האשמה מאד קשה של חבר הכנסת פריצקי ושר התשתיות לשעבר, שבעצם האוצר לא מאפשר התארגנות של מדינת ישראל לאנרגיה חלופית נוכח עליית מחירי דלק שהיו בשנה האחרונה בקנה מידה גדול, בסדר גודל של 30% בערך.

שלום שמחון: נאמר פה שבתחילת השנה זה עמד על 35 דולר לחבית ועכשיו זה עומד על 50 דולר לחבית, ואומר חבר הכנסת פריצקי שהאוצר הוא המעכב המרכזי של העניין, כמו שהוא מעכב דברים אחרים, התפלת מים למשל, שם אני יודע שזה נכון.

אסף אמיר: אני מציע לשאול את משרד התשתיות כמה דברים נעשו בעת האחרונה רק בנושאים שקשורים באנרגיות מתחדשות ובשימור אנרגיה.

אסף אמיר: אני לא רוצה להתחיל לזרוק פה מספרים באוויר.

שלום שמחון: תזרוק, כדי שעם ישראל ידע עד כמה מדינת ישראל משקיעה, ובכמה.

אסף אמיר: אני יכול לומר שרק השנה העברנו תקציב ייעודי מיוחד לנושאים שקשורים לשימור אנרגיה, לצערי משרד התשתיות, שאני חושב שחלק מהנציגים הרלוונטיים יושבים פה, לא ניצל את הכסף השנה, לנושאים ייעודיים שקשורים לשימור אנרגיה, אני חושב שזה אחד הנושאים החשובים ביותר שקיימם כרגע על סדר היום.

לאה ורון: מה עשה שר התשתיות?

אסף אמיר: לצערי הסכום לא יצא השנה בנושאים האלה.

אסף אמיר: אני רק אומר שבשנה הבאה תוקצבו סכומים יפים לנושאים הקשורים לשימור אנרגיה, משרד האוצר עשה כל שביכולתו, ואני חושב שגם הצליח השנה לקדם את נושא האנרגיות המתחדשות בייצור חשמל, יש תעריפים, ואני יכול לעדכן את השר לשעבר פריצקי שיש תעריפים לייצור חשמל ואנרגיות מתחדשות שהרשות פרסמה, יש כללים שמשרד התשתיות פרסם.

אסף אמיר: אני חושב שהנושאים האלה מתקדמים ואני חושב שהנושאים האלה מאד חשובים ויש עוד הרבה מה לעשות בעניין.

שלום שמחון: או שלא הבנת את השאלה שלי או שאתה לא רוצה לענות אליה, אנחנו רגילים לעבוד זה מול זה, מה שאני מנסה להגיד שאם מחירי הדלק עלו בשנה האחרונה בסדר גודל כזה, אני כאזרח לא שיניתי שום דבר מהרגליי, ולא נעשה שום קמפיין שמוביל אותי למקום אחר.

שלום שמחון: נניח שאני גר באזור הגליל ואני משתמש בהרבה מאד דלק, במיוחד בחורף, בסדרי גודל של כמה אלפי ליטרים לשנה למשפחה, הכי פחות 5,000 ליטר בשנה.

שלום שמחון: הקיצים האחרונים עוברים להיות חמים ובאופן טבעי צריך להשתמש במזגן כך שהצריכה הזו הופכת להיות שנתית, המנוע של הרכב שלי לא מתקרר כי כשאני גומר לנסוע הילדה שלי נוסעת וכן הלאה.

שלום שמחון: אז לא עשיתם שום דבר שבעצם מוביל את האזרח במדינת ישראל למקום אחר, לטכניקות אחרות.

שלום שמחון: אם זה לא מלווה בתקציבים, אתה אומר שמשרד התשתיות לא ניצל אותם, זה אומר שלא קרה דבר.

שלום שמחון: כשמשרד האוצר רצה להעביר את הרפורמה שלו בנמלים, הוא שכר את המשרד הכי טוב במשק והוביל את הקמפיין הכי טוב שרק אפשר כי לנצח כמה עובדי נמל פשוטים.

שלום שמחון: לעומת זאת, דווקא בעניין הזה, שבו נדרשת לשוק הישראלי, כפי שנאמר לנו על ידי השר לשעבר, הוצאה בסדר גודל בשנה הקרובה של בין 500 ל- 700 דולר, לא נעשה דבר.

אסף אמיר: מי שאמון על הנושא הזה, ואני לא מנסה להזיז שום דבר למשרד אחר, אני רק אומר שהמשרד המקצועי שאמון על זה הוא משרד התשתיות.

אסף אמיר: יש לנו, ויודעים את זה הנציגים שיושבים פה, יש לנו רצון והכרה בחשיבות של הנושאים האלה יותר מאשר בעבר, וכראייה, שימור אנרגיה הוא נושא שתוקצב השנה ונושא שיתוקצב בשנה הבאה, ואם השנה שר התשתיות לא יכול להוציא את הכסף - - -

שלום שמחון: כמה כסף מדינת ישראל תשקיע ב- 2005 לכניסה לאנרגיות חלופיות.

אסף אמיר: אם אתם רוצים לדבר באופן כללי על דברים שהם באוויר, אז בבקשה, השאלה אם יש נושאים ספציפיים שאפשר לדבר עליהם, רעיונות ספציפיים, אני מוכן להתייחס לכל רעיון בנפרד, האם מדובר על פרסום ברדיו?

אסף אמיר: על מנת ללמד חיסכון בחשמל, זה נושא אחד, או שמדובר על פרויקטים ספציפיים.

אסף אמיר: אם משרד התשתיות יכול לבוא עם פרויקטים ספציפיים אני אשמח להתייחס לכל פרויקט בנפרד.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה מצגת שהצגתי בזמנו לממשלה, עדכנתי אותה לאחרונה ואני חושב שהיא מייצגת.

שלום שמחון: קיבלת אישור מהממשלה, שלא תיפתח עליך עוד חקירה.

יוסף יצחק פריצקי: לא מתים מזה.

יוסף יצחק פריצקי: אבל אני מציע לבדוק את המיקרופונים היטב לקראת הדיון בשעה 10:00

דוד טל: יכול להיות שכרגע מצותתים לנו בחדר הזה בוועדה החשובה הזו?

יוסף יצחק פריצקי: זה לפחות גלוי.

דוד טל: אני רוצה הצעה לסדר, אדוני היו"ר, אני חבר ועדת חוץ וביטחון בוועדת משנה לענייני מודיעין, ועדת חוץ וביטחון סדרה סידורים כדי שאי אפשר יהיה לשדר משם או להקליט, אני מציע נעשה את זה גם כאן בוועדה לאור ההערה החמורה של חבר הכנסת פריצקי.

יוסף יצחק פריצקי: זה תיאור של מחיר חבית גולמית מסוג BRENT לפי שנים והמספרים הם ההוצאות של מחיר חבית, שימו לב הגרף הולך ועולה, ב- 98, 99 היה פחות, עלה ב- 2001 אנחנו מדברים על מאי 04 על מחיר ממוצע של 37.5 לחבית, היום אנחנו מדברים על מעל 50 דולר.

יוסף יצחק פריצקי: למה עלו מחירי הנפט בעולם.

יוסף יצחק פריצקי: אופק רוצה לשמור על רמת מחירים גבוהה, יש את המלחמה בעירק, יש גידול גולמי עצום בנפט ומוצריו בעיקר בסין והודו.

יוסף יצחק פריצקי: דברתי אתמול עם חבר הכנסת דוד טל בעניין מחירי הפחם בישראל, צילמתי גם את תקציב המדינה, לבקשתך חבר הכנסת טל, יש שם בדיוק כמה פחם מביאים ומה המחיר על מנת שנדע, שימו לב לקפיצה האדירה בין 2003 ל- 2004.

יוסף יצחק פריצקי: מגמות של מכירת תזקיקים, אנחנו מייבאים לכאן גם תזקיקים, העיגול מציין את הפלישה לעירק שאז המחירים עלו מאד, הייתה ירידה, שוב כל אחד יכול לראות, החל מ- 2.04, 1.04 עלייה כל הזמן.

יוסף יצחק פריצקי: מחיר נפט ממוצע לחבית וסך העלות לישראל בשנת 2003, אנחנו מדברים על מחיר ממוצע של 27.6, אני מניח שזה לא השתנה לגבי 2003, והעלות היא 2.1 מיליארד דולר למשק, ב- 27.6.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לעשות את החשבון על מה אנחנו מדברים, כמעט כפול.

יוסף יצחק פריצקי: מאיפה יבוא הכסף, זו שאלה, שמדירה שינה מהעיניים.

יוסף יצחק פריצקי: אבל בל יהיה הדבר קל בענייננו כי זה אחד המדדים החשובים ביותר להתפתחותו של משק.

יוסף יצחק פריצקי: הדלק חשמל התחבורה החום הקירור תעשייה, מאיפה נביא עוד 700, 800 מיליון דולר כדי להישאר באותה רמת אנרגיה.

יוסף יצחק פריצקי: אלה מקורות הנפט העולמיים עם פוטנציאל והפקה בפועל.

יוסף יצחק פריצקי: אופק כמובן מייצרת הכי הרבה ויש לה גם פוטנציאל הפקה, אבל השקף הבא הוא השקף המטריד ביותר, מדינות שיש לנו שלום מלא אתם, יש להם 32 שנות הפקה בקצב הנוכחי.

יוסף יצחק פריצקי: מדינות אויב מוצהרות, יש להם 93 שנות הפקה בקצב נוכחי.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שבגלל המצב הגיאו-פוליטי של מדינת ישראל, המצב הבעייתי של הסכסוך שלנו עם הערבים, אנחנו נמצאים במצב עוד יותר קשה מאשר נמצאת אירופה, כי אירופה שוכרת עם מדינות ערב, לאירופה יש שוק יותר פתוח לדלק מאשר לנו.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו נמצאים במצב שבו עוד, חלילה, 25-30 שנה, אם לא נתעשת ונתכונן, ו-30 שנה במשק האנרגיה זה לא זמן, כי לוקח המון זמן לעשות מבני אנרגיה, נעמוד במצב שלא יהיה מי שימכור לנו נפט ודלק.

יוסף יצחק פריצקי: 7% מרכיב המדד זה ייצור חשמל דלקים ותחבורה, תחבורה ציבורית, זה מוצר בסיסי.

יוסף יצחק פריצקי: הצעות לפתרון, חיסכון באנרגיה בתחום התחבורה, שילוב מקורות אנרגיה מתחדשים ופצלי שמן.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להקדים דבר שאני חושב שחבר הכנסת טל ישמח לשמוע אותו, אנחנו מייבאים אנרגיה, כל דולר היום נפט זה דולר ייבוא אנחנו בעצם משלמים לפועל האפריקאי הנורווגי או האמריקאי.

יוסף יצחק פריצקי: אנרגיות מתחדשות ביו-גז, זה דולר מקומי, אנרגית רוח זה דולר מקומי, תאים פוטו-וולטאים, נכון שלא מייצרים אותם עדיין בארץ אבל אין בעיה לייצר אותם, אבל הפועלים שמרכיבים אותם, הגוף שלוקח אותם, האחריות היא מקומית.

יוסף יצחק פריצקי: בכל אירופה הבינו שחלק מהמלחמה באבטלה בגלל האנרגיה, זה להתחיל להתפנות לשוק המקומי ולמצוא תחליפי אנרגיה, אנחנו מוציאים 2.1 מיליארד דולר ייבוא ב- 2003 אין לנו כמעט ייצוא, התחלנו בייצוא של גז טבעי, ועל זה נדון בשעה 10:00.

יוסף יצחק פריצקי: אוטובוסים היברידיים, אני לא יודע מי מכם היה בנמלי תעופה באירופה בזמן האחרון, הייתי לפני שבועיים במינכן, האוטובוסים שם מונעים על מימן, לא מונעים על גז, כלי רכב מונעים בגפ"מ, גז פחמני מעובה, מסתובבים היום בכל אירופה, לרבות אוטובוסים, אצלנו הדבר הזה בבדיקה.

יוסף יצחק פריצקי: הדרך לעשות את זה היא לתת הנחות במיסוי, אין היום סיבה לנהג לעבור לרכב היברידי, אלא אם כן ה"קיט" יהיה פטור ממיסוי, אלא אם ייתנו לו תמריץ לעבור לזה.

יוסף יצחק פריצקי: יש עוד בעיה, וזה הדלקן, גם אתה, אני וחבר הכנסת טל אשמים בזה, צריך להגביל את צריכת הדלק החופשית לכל אחד ואחד מאתנו.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו נוסעים בלי הגבלה כי מישהו משלם, זו דרך אגב תופעה המקובלת רק בארץ.

אהוד יחיאלי: חצי מהנהגים בישראל נוסעים על אוטו שהוא לא שלהם.

יוסף יצחק פריצקי: את הדבר הזה מוכרחים להתחיל לשנות.

יוסף יצחק פריצקי: שילוב מקורות אנרגיה מתחדשים, תחנת כוח סולארית, יש כבר מקום באשלים, אפשר לעשות שם 100 מגה ואט ואי ואפשר לעשות שם 500 מגה ואט.

יוסף יצחק פריצקי: כשעזבתי את המשרד הדבר היה תקוע בוועדה הארצית לתכנון ובנייה, אולי יחדשו לנו משהו היום.

יוסף יצחק פריצקי: אם אנחנו רוצים להמשיך ולשכור עם אירופה, אם אנחנו רוצים להמשיך להיות חלק מהעולם המערבי, קיבלנו עלינו את פרוטוקול ואמנת קיוטו, לא נוכל להיכנס לשוק אירופי, ולא נוכל למכור לו מוצרים, גם מוצרים חקלאיים, אם אנחנו לא נראה שאנחנו מייצרים אנרגיות חלופיות, אנחנו מפחיתים זיהום ואנחנו מפחיתים את אפקט החממה הירוקה בעיקר בגידולים.

יוסף יצחק פריצקי: גם את זה צריך להבין וגם לזה צריך להתכונן.

יוסף יצחק פריצקי: אנרגיות רוח בישראל, כל אירופה מלאה במאווררים, הגיעו לשם לשיאים מדהימים שלא מוכנים להתקין מאוורר רוח אם הוא לא מייצר פחות מ- 4 מגה ואט, לנו יש 18 כאלה שמייצרים 4.5 מגה ואט, כלום.

יוסף יצחק פריצקי: אפשר להגיע ל- 150-200 מגה ואט בעשור הקרוב.

יוסף יצחק פריצקי: ביו-גז, אני מבין שסוף סוף קבעו תעריפים למחיר חשמל ביו-גז, זה בסדר גמור.

יוסף יצחק פריצקי: לגבי פצלי השמן, זנחנו את פצלי השמן בזמנו כי המחירים היו יקרים, היום, ב- 50 דולר לחבית שווה לבדוק את האפשרות לייצר פצלי שמן.

יוסף יצחק פריצקי: זה חומר גלם שמרוכז בעיקר בנגב, זה יביא תעשייה לנגב, במקום דולר ייבוא זה לקחת דולר מקומי, במחירים כאלה אני חושב שזה כדאי.

יוסף יצחק פריצקי: לגבי שימור אנרגיה צריך לקבוע יעדי חיסכון, צריך לקבוע קמפיין, צריכים להתחיל לחנך את האוכלוסייה לכך שהאנרגיה היא מצרך בעייתי.

יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות שצריך לשקול לעשות כמו במים, X קילו ואט ראשונים במחיר נמוך, אבל כל קילו ואט נוסף להעלות לו את מחיר על מנת להגביל את הצריכה בחשמל.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לעודד מעבר לייצור מקומי של חשמל.

יוסף יצחק פריצקי: לעודד תאים פוטו-וולטאים, לעודד חימום בחימומים סולאריים.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא אומר שום דבר חדש, כל אירופה מתעסקת בזה כבר 10 שנה.

דוד טל: הסיסמא "יותר חשמל פחות עמל" זה לא מבית המדרש של משרד התשתיות?

יוסף יצחק פריצקי: היא מבית המשרד של חברת החשמל, הבעיה שאי אפשר להגיד להם כלום כי אם אומרים להם משהו הם מחליפים את השר, אבל אפשר לקחת את שקע ותקע ולהתחיל לעשות ניהול מושכל של חשמל.

יוסף יצחק פריצקי: אין שום סיבה בעולם שלא.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לתת דוגמא, כשהייתי שר אמרתי שניתן פטור על מזגנים חדשים.

יוסף יצחק פריצקי: אמרתי שאם כל שנה אנחנו צורכים יותר 3% חשמל, אז כל שנתיים צריך להקים תחנת כוח, זו המשמעות של זה.

יוסף יצחק פריצקי: תחנת כוח לא עולה הרבה, רק חצי מיליארד דולר לייצור 400 מגה ואט.

יוסף יצחק פריצקי: עכשיו תעשה חשבון אם חסכתי 400 מילון דולר ודחיתי בשנה, רק מהריבית שהמשק חסך מה אפשר לעשות.

יוסף יצחק פריצקי: אמרתי למשרד האוצר, תנו לי חצי מהריבית של ה- 400 מיליון שאני חוסך בשנה, אני לא רוצה את כל הריבית, בריבית של 4%, 16 מיליון דולר, תנו לי לאגף לשימור אנרגיה 8 מיליון דולר, או אפילו רק 5 מיליון ותאמינו לי שאני אחסוך עוד.

יוסף יצחק פריצקי: אבל כאשר החשיבה היא חשיבה של תקציב שנתי, לא חושבים כך וחבל.

יוסף יצחק פריצקי: עידוד ממשלתי לחיפושי גז ונפט, אם נתחבר עם מאגר גז 1 שהוא מאגר גז ל- 400 שנה, כך מעריכים את מאגרי הגז במצרים, אין שום סיבה בעולם שיבואו לחפש גז ונפט בישראל.

יוסף יצחק פריצקי: תודה.

אהוד יחיאלי: רציתי לעדכן לגבי השינויים של המחירים, שזה קצת יותר עצוב ממה שתיאר השר לשעבר שהסולר התייקר משתחילת השנה עד היום ביותר מ- 90% לתחבורה והסקה.

אהוד יחיאלי: הדלקים בבתי הזיקוק התייקרו בסביבות 60% ואני לא יודע אם זה למזלנו, המס הגבוה משמש כפריזמה עם מקדם שבירה של 3 באחוזים לצרכן.

אהוד יחיאלי: אם זה עלה ב- 60% בבתי הזיקוק, בגלל המס שהוא קבוע והוא גבוה, אז הציבור הרגיש עלייה רק של פחות מ- 20% מתחילת השנה בדלק בגלל שהמס הגבוה שהוא היום 57% על הבנזין גורם לזה שהעלייה מתמתנת לציבור.

דוד טל: איזה אחוז מהאנרגיה תופס הפחם.

אהוד יחיאלי: הפחם משמש אך ורק לייצור חשמל.

איריס צמח: אם תרצו נתונים יותר מפורטים אז החברים יוכלו להשלים ואם לא יהיה בידינו אז אנחנו תמיד פתוחים לשאלות.

איריס צמח: חבר הכנסת פריצקי, שהיה השר שלנו, יודע על מה הוא מדבר, חלק מהדברים שבאתי לומר כאן הם דברים שהשר לשעבר כבר התייחס אליהם.

איריס צמח: אנחנו מדברים על נושא שהוא אקוטי מבחינת המשק הישראלי, ההוצאה הלאומית לאנרגיה מהווה כ- 9% מהתמ"ג, זה מספר מאד משמעותי ומהווה 7% ממדד המחירים לצרכן.

איריס צמח: כל עלייה של דולר בחבית, במושגים שנתיים אנחנו מדברים על 80 מיליון דולר ואם תעשו את המכפלות, המספרים הם אסטרונומיים.

איריס צמח: אם אנחנו מדברים על עלייה של 20 דולר במכפלה על פני שנה אם זה נתון קבוע זה 1.6 מיליארד תוספת בחישוב שנתי, משהו כמו 7 מיליארד שקל.

איריס צמח: יחד עם זאת, כל הנושאים של ניהול ביקושים, שימור אנרגיה, יעילות השימוש באנרגיה, זה לא משהו שהוא אינסופי, המספרים מאד סופיים וכמעט מוחלטים.

איריס צמח: כשאנחנו מדברים על פוטנציאל של אנרגיות מתחדשות, אם זה רוח ואם זה ביו-מסה וסולארי, עוד לפני שאני מדברת על עלות, אני מדברת על פוטנציאל, אנחנו מדברים על סדר גודל של בין 6% ל- 7% מתוך ייצור האנרגיה, אם אנחנו מדברים על שנת 2010.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת אם נייבא ב- 3 מיליארד אז חסכתי 6% מ- 3 מיליארד דולר, אלה סכומים אדירים.

איריס צמח: זה לא מסתכם בזה כיוון שיש עלות השקעה, ועלות השקעה בייצור מהסוג הזה היא יקרה אין ערוך מייצור של אנרגיה פוסילית אם זה גז פחם או דברים אחרים, אבל אני לא מבטלת את הפוטנציאל ואני תכף אסקור גם מה אנחנו עושים בעניין.

איריס צמח: אם כבר נגעתי בעניין של עלות אני אומר לדוגמא שאם מדברים על הקמת מתקן סולארי, של יצור חשמל באנרגיה סולארית , המתקן שהיום אנחנו מתכוונים לצאת במכרז כדי להקים אותו, אנחנו לא רוצים שחברת חשמל תעשה את זה, 100 מגה ואט עולים 250 מיליון דולר.

איריס צמח: מחסן מופעל בגז של 370 מגה ואט עולה בסדר גודל של אותה השקעה.

איריס צמח: זאת אומרת תיקחו את היחס שזה כמעט 1:4 בהשקעה.

איריס צמח: צריך להבין שהחיסכון הוא לא חיסון נטו אלא חיסון ברוטו.

איריס צמח: כמו שנאמר קודם בהערת ביניים נושא של אנרגיות מתחדשות בכל זאת קיבל תנופה לפחות מצד הרשויות ובעקבות עבודה של צוות בין משרדי שכלל את האוצר, איכות הסביבה, משרד התשתיות ורשות החשמל, נקבעו תעריפים לאנרגיות מתחדשות כשלמעשה מה שנותר זה פרמיה נוספת שאמורה להפנים את מה שנקרא עלילות חיצוניות.

איריס צמח: במקרה הזה, מאחר ואין לנו מספרים של המשק הישראלי, זו עבודה מאד מסובכת לעשייה, אימצנו נתונים במדינות OECD וספציפית ליוון ולמעשה יצרן אנרגיה מתחדשת יכול לקבל את הפרמיה הזו.

איריס צמח: המשרד, בצוות בין משרדי, המליץ בהמלצות שהועברו לרשות החשמל בנושא תעריפי השאלת עומס.

איריס צמח: ההמלצות האלה הוגשו לפני כשנתיים וחצי ולצערי הרב עד כה לא זכינו - - -

יוסף יצחק פריצקי: אולי תסבירי מהם תעריפי השאלת עומס.

איריס צמח: תעריפי השאלת עומס באים למעשה להזיז את הצריכה מתקופות שיא לזמנים אחרים או בכלל לא.

שלום שמחון: לפי הדוגמא שלו, אם אני רוצה להתכסות משמיכת פוך עם מזגן, אני אעשה את זה בצהריים כי זה יותר משתלם לי מבלילה?

יוסף יצחק פריצקי: לא, זה כמו הבדיחה שאומרת שאם רצתי אחרי אוטובוס הרווחתי לירה, אז אני ארוץ אחרי הטקסי וארוויח 4 לירות.

יוסף יצחק פריצקי: הרעיון הוא שאתה בא למפעל או לגוף ואומר לו שאתה לוקח על עצמך את הזכות להוריד אותו בשעות העומס.

יוסף יצחק פריצקי: לא תספק לו 100% חשמל ב- 100% זמן, תספק לו 95% חשמל ב- 95% זמן.

יוסף יצחק פריצקי: מנגד, אם יסכים לזה, תיתן לו תעריף הרבה יותר זול ב- 95% האלה.

יוסף יצחק פריצקי: בעל המפעל עושה חשבון שאולי כדאי לו להפעיל משמרת לילה, אפילו אולי לא לעבוד בשעות היום, או לקנות גנרטור, להתחיל לשחק עם מדיניות התעריפים.

שלום שמחון: מה שמטריד אותי הוא שבעצם המחשבה היא בעיקר לעשות קומבינה מהמצב הקיים, לא לנסות לחשוב עם מעוף קדימה מה יהיה.

שלום שמחון: כי מה שנאמר על ידי איריס, שבחלק מהאנרגיות חלופיות, השקעה גדולה מידי ולכן צריך לדחות אותם קדימה ולא לעשות אותם.

איריס צמח: התפקיד שלנו כממשלה הוא לא להיכנס לעסקים, אבל במקומות שצריכים עידוד או מידע זה התפקיד שלנו להיכנס.

שלום שמחון: אבל לפי נתון שאמרתם, 50% מכלי הרכב שנעים בישראל הם רכבים במימון לא של הנהג, אז לכאורה הייתה נדרשת עכשיו חקיקה שתגביל את כל המעסיקים ומספר כלי הרכב שלהם, אחרת זה לא ירד לעולם.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא מתערב בהסכמי עבודה ואני לא חושב שמחוקק צריך להתערב בהסכמי עבודה.

שלום שמחון: מהיום שהמציאו את הדלקן אי אפשר לשלוט בזה.

יוסף יצחק פריצקי: אתה יכול לשלוט בזה שתאמר שבכלי רכב ציבוריים יכניסו "קיט" של גז ותיתן להם על זה הנחה וכך כלי הרכב ציבוריים יתחילו להשתמש באנרגיה אחרת.

יוסף יצחק פריצקי: הרי כבר היום מותר לתדלק בגפ"מ, אם אתה רוצה לתת את זה, תן את זה.

אהוד יחיאלי: אפשר גם לשנות את מדיניות המיסוי, תוריד את המחיר של הרכבים, שייקנו רכב חדש וחסכוני, ותעלה את מחיר הדלק.

איריס צמח: אני רוצה לומר שיש עוד חשיבה בעניין החשמל, הרי שר התשתיות מאשר תכניות פיתוח, אנחנו שוקלים שבמסגרת תכניות הפיתוח ייכנסו גם רכיבים לשימור אנרגיה, יעילות השימוש באנרגיה כחלק מתכנית הפיתוח המאושרת.

איריס צמח: זו נראית לנו דרך שכדי לתת תנופה יותר חזקה עם יכולות פיננסיות יותר גדולות ממה שהממשלה יכולה להקציב, כי מה לעשות ויש סדרי עדיפויות ואנחנו מדברים על 5 מיליון שקל לתקציב השנה הבאה שזה בהחלט גידול לשנה הקודמת ולשנים הקודמות כי מה לעשות ונושא שימור האנרגיה לא זכה לסדר עדיפויות כל כך משמעותי.

איריס צמח: קביעת מחירים ריאליים זו דרך לגרום לכך שהצרכן ישתמש בצורה מושכלת באנרגיה.

איריס צמח: מיסי דיפרנציאלי, אם מדברים על רכב אז יש מקום לחשוב על מיסוי דיפרנציאלי לפי יעילות נצולת אנרגטית של המכונית.

יוסף יצחק פריצקי: פה בוועדה העברת את התקנות האלה והן חשובות מאד, אלה תקנות חשובות בצורה בלתי רגילה לניצולת אנרגטית של מזגנים.

יוסף יצחק פריצקי: שווה למדינת ישראל להגיד לאנשים תביאו את המזגנים הישנים, ניתן לכם זיכוי על זה ותקנו מזגנים חדשים, זה שווה למשק ושווה לכולם.

איריס צמח: מגוון הדברים האלה הוא גדול אבל אם הממשלה צריכה לעשות את זה, זה כרוך בתקציבים שלא בהכרח קיימים.

איריס צמח: בגלל זה אנחנו תמיד מנסים לראות איך השוק הפרטי יכול, באמצעות עידוד כזה או אחר להכניס את זה.

איריס צמח: הייתי מבקשת מזאב שיסקור מספר תקנות שנמצאות בסמכות משרד התשתיות , תקנות שבאות לגרום לייעול השימוש באנרגיה.

אסף אמיר: קודם נשאלה שאלה תקציבית ולשאלה תקציבית עונים תשובה תקציבית.

אסף אמיר: תרשו לי לתת אמירה יותר מעשית, לעליית המחירים הזו, שאין ספק שהיא קשה וכבדה, יש חשיבות בהיבט הזה שככל שהשוק יכול לתפקד, צריך לתת לו לתפקד, לכן לעליית המחירים בהיבט הזה זה חיובי כי היא יוצרת תמריץ למציאת תחליפים לאנרגיה.

אסף אמיר: אני לא אומר שלממשלה אין תפקיד, לממשלה יש תפקיד וזה להתערב איפה שהשוק לא עובד כמו שצריך, גם בהיבט הזה יש חשיבות למתן תמריצים הקלות ועידוד בדברים הרלוונטיים.

אסף אמיר: השאלה היא מה רלוונטי ומה נכון.

אסף אמיר: אני יכול לומר ולהתייחס לדברים שחבר הכנסת פריצקי הזכיר, שאלו נושאים שקשורים להיבטים חלופיים לתחבורה, ניקח את נושא הגפ"מ, יש את הערכה שהזכרת לרכב, זה צעד שמאפשר את ההליך לתדלוק בגפ"מ, וברגע שייכנסו תחנות הדלק, שזה גם עניין צריך לסדר, אפשר יהיה לתדלק בגפ"מ.

יוסף יצחק פריצקי: גם מס קניה פטור?

אסף אמיר: כן, זה מוזיל משמעותית את הערכה הזו.

אסף אמיר: לגבי הרכבים ההיברידיים, המס ירד מ- 95% ל- 40%, שזה מאד משמעותי.

שלום שמחון: אז אנחנו צריכים לקנות "קיט" כזה?

יוסף יצחק פריצקי: אתה צריך לקנות "קיט" כזה, במוסך יתקינו לך את זה באוטו, ובתחנת הדלק תוכל לתדלק גם בדלק וגם בגז.

שלום שמחון: אפשר להתקין את זה בכל רכב?

אסף אמיר: התקנות של משרד התחבורה מדברות על רכב עד שנה מסוימת.

יוסף יצחק פריצקי: משרד התחבורה עשה את זה לרכבים חדשים ודווקא ההפך צריכים לעשות, על רכבים ישנים שצורכים יותר דלק.

אסף אמיר: לגבי הרכבים ההיברידיים, בנוסף להקלות במס יש כמה פיילוטים גם לאוטובוסים היברידיים וגם לרכישת רכבים היברידיים.

אסף אמיר: כמו שאמרתי קודם, הייתה פעילות, יש המלצות יש גם תעריפים ויש גם כללים, התעריפים מבוססים אגב על שתי יתרונות שיש לאנרגיות מתחדשות, העובדה שהם כבר נקיות - - -

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול שאלה על הסובסידיה שאתם נותנים לתחבורה הציבורית, למה אתם לא נותנים חלק מהסובסידיה למעבר לרכבים היברידיים, הרי אתם מסבסדים אותם בהיקפי ענק ואין לי טענה על זה.

אסף אמיר: אתה יודע שהדברים האלה לא פשוטים ולא קורים ביום אחד, הרכבים ההיברידיים הרבה יותר יקרים וזה כמובן מצריך עלויות תקציביות כבדות.

אסף אמיר: אנחנו רוצים להתקדם לכיוון ואני יכול לתת לכם דוגמא שהגפ"מ לדוגמא הוא מאד נפיץ ואחת הסיבות שאוטובוסים לא ינועו בארץ בגפ"מ זה בגלל שהמשטרה הורידה את זה מסדר היום באופן חד משמעי.

אסף אמיר: לגבי היברידיים אנחנו הולכים עכשיו על פיילוט ויכול להיות שזה יתקדם אבל צריך לזכור יש על זה עלויות תקציביות.

אסף אמיר: כדי לסבר את האוזן, זו גם אנרגיה ירוקה וגם מכיוון שבדרך כלל בונים את התחנות האלה במקומות שקרובים למוקדי הצריכה, אז זה גם חוסך עלויות תשתית, ועל זה מבוססת פרמיה שכבר קיימת, נכון שזה לא תמיד קובע כלכלית.

אסף אמיר: משפט אחרון על שימור אנרגיה, תחנה סולארית, והזכיר את זה השר לשעבר, אמרנו תמיד שלמשרד התשתיות יש סמכות להורות בתכנית הפיתוח של חברת החשמל על הקמת תחנה סולארית.

אסף אמיר: לנו יש עמדה בעניין הזה מבחינת העלויות שלה אבל הסמכות היא בידי השר אם הוא רוצה שתהיה תחנה סולארית בישראל.

יוסף יצחק פריצקי: שתעשה אותה חברת חשמל.

אסף אמיר: שתעשה אותה מי שהוא יורה עליו לעשות.

איריס צמח: אמרתי שאנחנו בהליכים ליציאה למכרז.

אסף אמיר: אין ספק ששימור אנרגיה זה אולי הדבר הכי חשוב שעומד היום לפתחו של משרד התשתיות בפרט ומשק האנרגיה בכלל.

אסף אמיר: אני מסכים בעניין הזה עם חבר הכנסת פריצקי ועם כל מה שהוא אמר.

אסף אמיר: אין ספק גם שחברת החשמל תצטרך לעשות את זה לבד כי היא רוצה למכור חשמל, השאלה היא מה עושים.

אסף אמיר: בעניין הזה אני לא מסכים אתך שפרסום וחינוך של האזרחים זה מה שיפתור את הבעיה, לדעתי זה יפתור אולי את הבעיה לזמן קצר אבל זה לא המהות, לכן באנו למשרד התשתיות בעניין הזה, וגם תקצבנו השנה וגם שנה הבאה, תקציב שמספיק לעשות פיילוט משני סוגים.

אסף אמיר: פיילוט אחד לגבי שימור אנרגיה במפעלים ברמה הספציפית, להחליף דודים לדודים יותר יעילים או מערכות כאלה ואחרות של חימום, ופיילוט שני ממש לעשות סקר במוסדות ציבוריים איך אני יכול לעסוק בשימור אנרגיה במוסדות ציבוריים זה יכול להיות בית חולים בסיס צבאי ומקומות מהסוג הזה.

אסף אמיר: אנחנו חושבים שככה צריך להתקדם כי מה שאנחנו רוצים זה לתת לשוק איתות שהנה זה אפשרי זה קורה וזה יכול לקרות כאן.

לאה ורון: באיזה סכום תקצבתם את המשרד בשנה שעברה.

אסף אמיר: השנה זה היה 5 מיליון כולל הכל, תקצבנו 2.5 מיליון ספציפית לנושא הפרויקטים האלה, בשנה הבאה יהיה תקצוב של 5 מיליון.

יעקוב פרידגוט: חבר הכנסת פריצקי העלה במצגת שלו נקודה חשובה וזה העידוד הממשלתי לחיפוש אנרגיות גז בישראל.

יעקוב פרידגוט: מבחינת ההצהרה זה דבר יפה, החשוב הוא לא ההצהרות אלא הפעולות בשטח, וכאן לצערי הרב אני לא נתקל בעידוד אלא באנטי עידוד.

יעקוב פרידגוט: לדוגמא, כידוע אנחנו, קבוצת דלק גילינו את שדה הגז בים תטיס אבל אנשים שוכחים ש- 20 שנה לפני שגילינו את שדה הגז השקענו עשרות מיליוני דולרים בחיפושי נפט וגז ולא מצאנו.

יעקוב פרידגוט: אז כל זמן שלא מצאנו מחאו לנו כפיים ואמרו שאנחנו אזרחים טובים, ברגע שמצאנו התחילו כל מיני נשמות טובות, ולצערי בעיקר מכיוון האוצר, לחשוב איך גורמים לזה שחס וחלילה לא נרוויח ואז יש מי שהציע באיזה תגמולים, והיה חוק הנפט ובאותה הזדמנות נעלה את המיסוי וכו'.

יעקוב פרידגוט: אז אם מישהו חושב שבדך הזו מעודדים משקיעים אז כל אחד מבין שבמיוחד זה חמור לגבי משקיעים זרים שלא רגילים לזה.

יעקוב פרידגוט: מה שאני קורא מדד האימון של המשקיע בשלטון, לצערי הרב מדד האימון הוא די בתחתית, פה אני רוצה לדבר על הנקודה השנייה שהוא השימוש בגפ"מ ברכב.

יעקוב פרידגוט: זה לא מצליח מסיבה פשוטה כי הנהג הישראלי לא מאמין לשלטון אז היום כדאי לתדלק בגפ"מ אם עושים את החישובים הכלכליים ההשקעה החלקית היא של 1000- 2000 דולר והחיסכון גדול.

יעקוב פרידגוט: החשד שלו הוא שלפי התנהגות השלטון לאורך שנים, הוא בטוח שברגע שמסה גדולה של נהגים יעברו לגפ"מ, השלטון בהזדמנות הראשונה יעלה את המיסוי על הגפ"מ והוא יישאר תקוע כי את ההשקעה הוא עשה ועכשיו הוא מרגיש שסדרו אותו.

יעקוב פרידגוט: לכן כשמישהו הציע חוק שבעשר שנים לא ישנו את המיסוי על הגפ"מ, לא ראיתי שמישהו נענה להם.

ערן ספיר: שמי ערן ספיר מחברת תמ"מ- אמניר הייתי מבקש להציג את הצד של מי שצורך את הסולר ומי שנפגע בצורה משמעותית מעניין הסולר.

ערן ספיר: אנחנו קבוצה שעוסקת בכל מה שקשור לפינוי הובלה וניצול של אשפה, אנחנו צורכים כ- 9.5 מיליון ליטר סולר בשנה ואנחנו נפגעים ישירות כתוצאה מהעלייה של הסולר במובן הזה שרוב הלקוחות, כתוצאה מהאופי החיוני שאנחנו נותנים שירות לפינוי אשפה, רוב הצרכנים שלנו באופן טבעי בשלטון וברשויות המקומיות ויש עיוות נוראי בכל מה שקור לדברים שמקבלים היום כתוצאה מהשירותים האלה.

ערן ספיר: אני נושא בעלויות של 9.5 מיליון ליטר וזה נזק ישיר, המחירים שלנו צמודים למדד והמדינה חייבת לקחת בחשבון איפה שהוא שהעלייה של הסולר היא עלייה לא סבירה.

שלום שמחון: הבנתי, יש לכם כוונה ליצור מנגנון פיצוי למפעלים ועסקים שנפגעו מזה?

אסף אמיר: אני אומר בכנות שאני לא יודע מה הכיוון של מחיר הסולר, חשבנו לבוא עם מנגנון פיצוי אבל דברנו על עלייה הדרגתית הרבה יותר גבוהה מאשר מה שדובר היום.

שלום שמחון: צפויה עלייה יותר גדולה?

אסף אמיר: אני לא רוצה לומר סתם דברים שאני לא אוכל לעמוד בהם אחר כך.

שלום שמחון: אבל אתה אומר שיש מחשבה באוצר על פיצוי.

אסף אמיר: הייתה מחשבה והיא עדיין קיימת אני רק לא בטוח שבמחירים הנוכחיים זה רלוונטי, אנחנו בודקים ושוקלים את העניין.

שלום שמחון: מה זה נקרא מחיר לא ריאלי?

אסף אמיר: מחיר החבית הוא לא רלוונטי, אני מדבר על בלו, אנחנו חושבים שהבלו על הסולר צריך להיות שווה לבלו על הבנזין, כך אנחנו חושבים שצריך להיות, לפחות שווה, מכיוון שאין סיבה שיהיה זול יותר.

אסף אמיר: נכון שברור שזה פוגע בתעשיינים ובאזרחים.

שלום שמחון: למי שמסיק את הבית בקריית שמונה זה עולה הרבה כסף.

אסף אמיר: בעניין הזה יש תחליפים.

לאה ורון: הפחיתו את האגרה על הרכב בסולר, כשהעלו את המחירים של הסולר, גם את האגרה לא הפחיתו.

אסף אמיר: הכוונה היא להכניס את האגרה באופן ישיר ביחס לעליית המחירים.

לאה ורון: תוכל להתייחס לשאלת היו"ר אם אתם מתכוונים לפצות את המפעלים ואת העסקים.

אסף אמיר: אני לא יודע את התשובה לזה כרגע, אנחנו שוקלים את זה.

אסף אמיר: בעניין של הבלו הזכיר את זה עו"ד פרידגוט, אמרנו שאין לנו כוונה לתת הבטחה כזו או אחרת כי אנחנו לא יכולים לעשות את זה ולא נעשה את זה על הגפ"מ, אין כוונה לתת הבטחה שלטונית לגבי הבלו על הגפ"מ, מי שיסתכל על מדיניות האוצר והממשלה בשנים האחרונות גם לגבי הסולר - - -

שלום שמחון: אני מבין שיקרה בדיוק מה שהוא אמר.

אסף אמיר: אפשר להסתכל על זה הפוך כי הכוונה למסות יותר ויותר דלקים שיש להם השפעות חיצוניות שליליות ולתת בלו נמוך יותר על דלקים יותר נקיים, זו הכוונה וזה מה שקורה בפועל.

יעקוב פרידגוט: הבעיה היא שהנהג הישראלי לא מאמין לכם.

ניר קנטור: ניר קנטור מהתאחדות התעשיינים, אני רוצה להתחבר למה שנאמר פה על בלו על סולר, בנושא הזה דובר פה על מדיניות הממשלה, היא יכולה בשלב הזה להקפיא את עליית הבלו היא לא צריכה להמשיך ולהעלות בצורה מדורגת,

ניר קנטור: לפחות בשנים האלו שבו יש מצב של עלייה במחירי הנפט.

ניר קנטור: לגבי הפיצוי, אנחנו זקוקים לפיצוי כי יש לנו עליית מחירים נוספת מעבר לזה.

שלום שמחון: יש לכם כוונה לשנות את העמדה שלכם לגבי הבג"ץ של מובילים, אמרתם שאתם שוקלים מנגנון פיצוי, זה אומר משהו לגבי עמדתכם, עכשיו אתה מבין שיש בעיה, השאלה אם זה לא משנה את העמדה שלכם לגבי - - -

אסף אמיר: אני אומר בכנות שאני לא מכיר את הסוגיה, אני מציע שאני אתן תשובה לוועדה ברגע שאני אברר.

ניר קנטור: אני רוצה לסיים את הנקודה הזו, כרגע המחיר הוא 58 אגורות לליטר, אנחנו מדברים להעלות ל-2.2, הפער הוא מאד גדול בהיבט של הבלו.

ניר קנטור: רציתי להתייחס לנקודה אחרת, לגבי עידוד החיסכון בפרויקטים כאלה ואחרים שהוצגו פה, כשחלק מהפרויקטים כבר קיימים, ניסינו לדחוף אותם בתוך מפעלים ואנחנו רואים שהעידוד הוא לא מספיק, מדובר על 20% מענקים לפרויקטים וזה לא מספיק אטרקטיבי למפעלים.

זאב גרוס: אני רוצה להתייחס לנושא הכספים שכאילו לא ניצלנו.

זאב גרוס: לפני הנהלת משרד התשתיות ולפני אנשי משרד האוצר הצגנו תכנית לשימור אנרגיה פרושה על גבי שבעה עד שמונה רבעונים ונקבנו גם את המחיר.

זאב גרוס: אם אנחנו מתייחסים לשנות תקציב יש עם זה בעיה גם מבחינתנו.

שלום שמחון: אנחנו לא יכולים לסכם את הדיון היום, אני חושב שאנחנו צריכים לייחד דיון הרבה יותר רחב למשבר האנרגיה שהולך ומתפתח נגד עינינו והוא יכול להיות הבה יותר קשה ממה שהיה לנו לפני 30 שנה.

שלום שמחון: דבר אחד ידוע לי, שהמשבר הזה לא מוצא אותנו מוכנים במיוחד להתמודד אתו - - -

יוסף יצחק פריצקי: אדוני החליט לנסח לפי ספר הדיפלומטיה של אנגליה.

יוסף יצחק פריצקי: זה ניסוח מאד עדין.

שלום שמחון: הוא לא מוצא אותנו בכלל מוכנים, הוא תופס את מדינת ישראל עם המכנסיים למטה, מה שמדאיג אותי הרבה יותר זה שני תחומים עיקרים, האחד, שהולכים להיפגע פה לא מעט מגזרי עסקים ותעשייה שמציאת הפתרון של משרד האוצר עבור המפעלים האלה לוקח זמן ויכול למצוא אותנו במעגל שיכול להיות בעייתי.

שלום שמחון: העניין השני שלא פחות חשוב הוא האזרחים - - -

אסף אמיר: יש פה אי הבנה.

שלום שמחון: אמרת שאתם שוקלים מנגנון פיצוי.

אסף אמיר: פיצוי על מה?

אסף אמיר: אולי לא הבנתי.

אסף אמיר: פיצוי על עליית מחירי הסולר בעולם או רק על הבלו?

אסף אמיר: לא הבהרתי את עצמי כמו שצריך, אין שום הגנות פיצוי שמדובר על עליית מחירי הדלק בעולם.

אסף אמיר: היו"ר שלום שמחון:

אסף אמיר: מה אתם מציעים?

אסף אמיר: לסבסד את האנרגיה?

שלום שמחון: לא אמרתי לך מה לעשות, אתה קובע את המדיניות.

איריס צמח: זה אנטי ניהול השימוש באנרגיה, סבסוד מחירים.

שלום שמחון: לא אמרתי שהוא צריך לסבסד, אמרתי שיכול להיות שהוא צריך ללכת לקריית שמונה ולהגיד להם שיותר זול לחמם בגז.

לאה ורון: יותר זול לבוא ולגור בתל-אביב אז גם לא יצטרכו לשלם על הדלק.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שמשפט הסיכום שצריך להיות כאן הוא שהנושא צריך להיות במעקב על ידי הוועדה שלך ואני חושב שצריך לקיים עוד דיון שבו צריכה להשתתף גם חברת חשמל, וחבל שהם לא פה, צריך לשאול אותם, וכמה שאפשר לאכוף עליהם, להתחיל במדיניות הסברה של שימוש יעיל ונכון בחשמל.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לשמוע יותר את נציגי חברת הדלק, יושב כאן נציג מכון הנפט שבכלל לא פתח את פיו ואי בטוח שיש לו מה לומר.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא נושא לשעה, זה נושא למעקב.

שלום שמחון: אם כך, נקיים דיון נוסף שעוסק בניצול התקציב על ידי משרד האנרגיה לאנרגיה מתחדשת ונקדיש את אותו דיון, ואולי יותר מזה, לנושא העלאת מחירי הסולר וההשלכות על התעשייה ועידוד להיערכות המשק ובעיקר מפעלי תעשייה לחיסכון באנרגיה ולמעבר לאנרגיה חלופית.

שלום שמחון: אני אומר את האמת שאותי מעניינת גם עקרת הבית בקריית שמונה, שלא יהיה ספק בעניין, אני חושב שלהפיל עליה את משבר האנרגיה נראה לי מעשה מאד ציני ולא סביר.

שלום שמחון: אם בתחילת החורף שעבר היא שילמה על סולר להסקת ביתה 1.4 שקלים והיא תשלם בשנה הנוכחית קצת יותר מ- 3 שקלים, לא בטוח שזו בעיה שלה.

איריס צמח: בכלכלה יש שאלה האם לסבסד את המצרך או את הנצרך.

שלום שמחון: למי שגר בתל-אביב יש סיסמאות לכל דבר.

אהוד יחיאלי: לאותה אישה מקריית שמונה אני מציע לבדוק עם כמה חברות כי המחירים צפים, יש תחרות במשק ולא ראיתי שאנשים מתאמצים לחפש את היותר זול.

שלום שמחון: הבנו שבתל-אביב אתה מקבל רכב מהעבודה, יש לך יותר אפשרויות תעסוקה, אתה לא צריך לחמם את הבית.

שלום שמחון: ..

שלום שמחון: תודה לכולם, הישיבה נעולה.