ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 276, 2004-10-25 09:30

שלום שמחון: חברים, אנחנו ברשותכם רוצים את ישיבת ועדת הכלכלה.

שלום שמחון: על סדר יומנו שני נושאים בחלק

שלום שמחון: יש לנו כאן את פנייתו של שר התקשורת.

שלום שמחון: "הנדון: תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(אגרה בעד רשיון כללי ייחודי) התשס"ה – 2004.

שלום שמחון: התקנות האחרות שעוסקות בשידורי תקשורת בינלאומית אנחנו כמובן נפתח בהן אחר כך.

שלום שמחון: אבל אנחנו פותחים בנושא הזה ראשון.

שלום שמחון: משרד התקשורת בבקשה.

חיים גירון: בוקר טוב.

חיים גירון: שמי חיים גרון, סמנכ"ל הנדסה ורישוי במשרד התקשורת.

חיים גירון: כרגע אני ממלא מקום המנכ"ל שנמצא בחו"ל.

חיים גירון: בעקבות המלצות ועדת קרול שהוקמה לראות מדוע לא מתפתחת תחרות בענף הטלפונים הפנים ארצי הנייח וכל הניסיונות הקודמים לא צלחו, הומלץ להקל בדרישות על בעלי רשיונות פנים ארציים והומלץ לפתוח מסלול שנקרא רשיון מפ"א כללי ייחודי.

חיים גירון: כאשר אגף הנגף שראינו לנכון להסיר אותה מפני הענף היתה דרישת השירות האוניברסלי.

חיים גירון: זאת דרישה מאוד קשה.

שלום שמחון: מי שיקבל רשיון יהיה מחויב לתת שירות אוניברסלי?

חיים גירון: מי שיקבל רשיון כללי ייחודי לא יהיה מחויב במתן שירות אוניברסלי.

חיים גירון: אנחנו חושבים שיש לנו בישראל מצב ייחודי בעולם, שיש לנו שתי תשתיות

שלום שמחון: ולא שהתחרות היא המשלמת?

חיים גירון: כדי שהתחרות תצלח אז צריך קודם כל לאפשר להם קיום כלכלי.

חיים גירון: אנחנו בישראל בסיטואציה ייחודית בעולם.

חיים גירון: שתי רשתות, גם רשת בזק, וגם רשת הכבלים שמגיעות כמעט לכל בית בישראל, מוטלת עליהן חובת שירות אוניברסלית.

חיים גירון: זו סיטואציה שיש לה אח ורע בשום מדינה בעולם.

חיים גירון: בשום מדינה בעולם לא דרשו יותר מאשר ספק שירות אוניברסלי אחד.

חיים גירון: הבזק המקומי, אם זה דויטשה טלקום, אם זה פרנס טלקום וכך הלאה.

חיים גירון: בישראל, הטלנו חובת שירות אוניברסלית גם על הכבלים.

חיים גירון: זו סיטואציה ייחודית.

חיים גירון: האחרים, יוכלו על פי שיקולים כלכליים להיכנס לשוק, בתקווה שקודם יצליחו גם להרוויח משהו, ובצורה הדרגתית להגדיל את ההכנסות שלהם ולהתבסס טוב טוב.

שלום שמחון: מהם התנאים שהמשרד יציב לקבלת הרשיון?

חיים גירון: התנאים הם בעיקרם התנאים שדומים לרשיון הכללי, למעט דרישת האוניברסליות.

חיים גירון: זאת אומרת, יש חובה לתת שירותים בתוך פרק זמן נתון מרגע העלייה לאוויר, יש חובות של טיב שירות, יש חובות של סיוע לכוחות הביטחון – כל החובות שמוטלים על בעל רשיון כללי למעשה מוטלים על בעל רשיון כללי ייחודי למעט הדרישה הבלתי ניתנת להשגה שהוא יפרוס שירות בכל שטח מדינת ישראל.

שלום שמחון: עכשיו, עד כמה שאני מבין, התיקון היה בוועדת הכלכלה של הכנסת.

חיים גירון: נכון.

שלום שמחון: בזמנו, עד כמה שאני זוכר, הארץ חולקה אז לחמישה עשר אזורים.

שלום שמחון: זה אומר שניתן רשיון לאזור מסוים?

חיים גירון: בתיקון ירדנו גם מנושא האזורים.

חיים גירון: הגענו למסקנה גם בוועדת קרול שהוצעה על ידי הממשלה וגם בכנסת שחוקקה את התיקון, הגיעו למסקנה שגם הדרישה של אזור היא דרישה מיותרת.

חיים גירון: משום שאם יש קיום כלכלי לתחרות ולשירותים בתחום הפנים ארצי, אז ממילא יעשו את זה.

חיים גירון: ואם אין לזה משפט קיום כלכלי, אז גם לא יעשו את זה.

שלום שמחון: מה שאתה אומר בעצם, שאם אתם תתנו שירות בכנסת, לדוגמה, תחליטו למי מחברי הכנסת לתת שירות?

חיים גירון: לא, חס וחלילה.

שלום שמחון: זה המשמעות של מה שאתה אומר.

חיים גירון: לא צריך להגזים.

חיים גירון: יש מבחנים של סבירות והיגיון, אבל לא להגביל את בעל הרשיון לאזור שלם.

אתי בנדלר: מר גרון, בכל זאת לא התייחסת לשאלה: בתוך אזור גיאוגרפי נתון, האם הם יוכלו לבחור את הלקוחות?

חיים גירון: לכאורה כן.

אתי בנדלר: האם אתם הצבתם אמות מידה בכל זאת למתן שירות שוויוני לפחות?

חיים גירון: חובת השירות השוויוני מוטלת היום על שני בעלי התשתיות העיקריים במדינת ישראל, זה בשק והכבלים.

חיים גירון: אני חושב ש - - -

שלום שמחון: אני מנסה קצת להבין במה אנחנו מדברים.

שלום שמחון: נניח שחבר הכנסת טל ואני חיים בשכנות.

שלום שמחון: ולצורך בעניין הוא עושה אלף מאתיים שקל בחודש, ואני עושה רק שלוש מאות חודש.

שלום שמחון: סביר להניח שהתחרות של בעל הרשיון תהיה עליו ולא תהיה עלי.

שלום שמחון: לכן אלי הם לא ייגשו בכלל.

שלום שמחון: אולי הם לא יירצו אותי גם.

דוד טל: אלי הם יבואו וגם אני מניח שיתנו לי תנאים יותר טובים מאשר יתנו לך.

דוד טל: אבל אני רוצה ברשותך להמשיך את הנושא.

דוד טל: אני רואה שאתה נתלה בעץ גדול כמו ועדת קרול.

דוד טל: האם את כל ההמלצות האחרות של ועדת קרול יישמתם כבר?

דוד טל: הכל מיושם?

דוד טל: הלכתם עם זה עד הסוף ווידאתם שהכל, תקתקתם את הכל?

חיים גירון: למה אדוני מתכוון כשהוא מתכוון?

דוד טל: אני מדבר בעיקרון על נושאים שוועדת קרול דיברה.

דוד טל: אתם פתחתם את השוק לתחרות כפי שוועדת קרול ביקשה?

חיים גירון: אני חושב שיש התקדמות מאוד יפה בנושא של יישום ההמלצות של ועדת קרול.

חיים גירון: ההמלצות של ועדת קרול אומצו כמעט במלואן על ידי הממשלה, ומה שמחייב בסופו של יום זה מה הממשלה אימצה מתוך ההמלצות.

חיים גירון: היא אימצה כמעט את כולם.

חיים גירון: זה דבר אחד.

חיים גירון: אני חושב שבפרמטרים המרכזיים של ההמלצות רואים התקדמות בדיוק לפי ההמלצות.

חיים גירון: אם זה בנושא של הרחבת התחרות במקטעים מסוימים כמו תקשורת נתונים ותמסורת נתונים, אז עוד לפני חקיקת החוק מצאנו את המנגנון במסגרת החוק הקיים לאפשר תחרות בקווי תמסורת בתדרים גבוהים, וחלק מהחברות קיבלו רשיונות כאלה.

דוד טל: רק עוד שאלה.

דוד טל: יש בהסכם הזה עם אלה שקבלו את הרשיונות - - -

חיים גירון: ברשיון אתה מתכוון.

חיים גירון: לא בהסכם.

דוד טל: יש אפשרות שלאחר מכן אתם תכבידו על אותו מקבל רשיון את התנאים בהמשך?

דוד טל: זאת

דוד טל: ומוצק יותר, יש לכם את האפשרות להכביד עליו, כלומר להביא אותו לידי כך שהוא פחות או יותר ייתן גם שירותים את מה שאנחנו היום מבקשים מבזק?

חיים גירון: בהחלט.

חיים גירון: אנחנו צפינו את האפשרות שאולי מישהו שיקבל רשיון מפ"א ייחודי יצליח להתפתח בצורה יפה ולהגיע להיקפים משמעותיים.

חיים גירון: ולכן באותו תיקון לחוק התקשורת הוקנתה סמכות לשר שיהפוך בעל רשיון כללי ייחודי למי שחייב לתת שירות לפחות באזור שירות או בכמה אזורי שירות, ובעצם להתחיל להחיל עליו חובות שירות אוניברסלי ככל שהוא מתפתח ומגדיל את היקפי השירות שלו.

חיים גירון: הדבר הזה נצפה מראש והוכנס כבר לתיקון של חוק התקשורת.

שלום שמחון: בכל מקרה, כשאתה תגיע לנפוש בגליל עדיין תשתמש בבזק.

חיים גירון: או בכבלים.

חיים גירון: חבר הכנסת שמחון, או בכבלים.

שלום שמחון: נניח.

חיים גירון: אני מקווה שייצאו לאוויר עם השירות הטלפון המלא.

שלום שמחון: מאחר ואני יודע כמה זמן לקח לכבלים להגיע לביתי, אני מניח שהשירות הזה גם לא יהיה פחות זמן.

חיים גירון: פעם שהם הגיעו לאוויר טלביזיה, אינטרנט וטלפוניה זה כמעט אותו דבר.

חיים גירון: אני לא אגיד שזה אותו דבר, אבל זה כמעט אותו דבר.

חיים גירון: פעם שהצינור הגיע הביתה, אפשר להעביר עליו הרבה דברים טובים.

שלום שמחון: עם מה מתעסקים קודם?

שלום שמחון: יתעסקו קודם עם אותם אזורים אחרים.

שלום שמחון: זה ההבדל בין - - -

דוד טל: למה לי להיכנס לכל מיני אזורים, ליערה, לבירנית, למה אני צריך להיכנס לשם, עם שניים וחצי אנשים, סוף העולם, תשתיות, עניינים.

דוד טל: יותר טוב לי להיכנס למרכז, איפה שהאנשים העשירים יותר, מבלי לפגוע בשר העתידי.

דוד טל: אלה אנשים יותר עשירים, יש להם יותר כסף, התשתיות שם לא צריך להשקיע סכומי עתק.

דוד טל: כמו שהוא ציין את הכבלים, באמת היתה אז בעיה.

דוד טל: ברגע שקיבלו אזורים כבלים, כמו ראשון לציון, קיבלו גם את הצפון.

דוד טל: בראשון לציון מכרו כבלים חופשי, ושם זה מדדה באיזה שהיא צורה.

דוד טל: אולי זה הגיע כבר.

דוד טל: אני לא יודע.

דוד טל: אבל זה מדדה.

טל אופק: בהתאם לתקנות שחלות, שהן אבני דרך , שאמורות להגיע לכל מקום, לכל יישוב לכל דורש.

דוד טל: ואם הם לא מגיעים מה הסנקציה?

טל אופק: יש הרבה סוגים של סנקציות.

דוד טל: למשל?

חיים גירון: יש הרבה סנקציות.

חיים גירון: החל בעיצומים כספיים, חילוט ערבויות, אפשר להפוך את העניין למאוד לא כדאי מבחינה כלכלית.

חיים גירון: ואני רוצה להגיד שהיום, עם הלוויין, הכבלים מגיעים כמעט לכל נקודה במדינת ישראל.

חיים גירון: ופעם שהצינור מגיע, זה כבר לא משנה אם אתה מעביר עליו טלביזיה רב ערוצית, אינטרנט או שירות - - -

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: בבקשה.

שלום שמחון: אתם רוצים להתייחס?

יאיר פלד: שמי יאיר.

יאיר פלד: אני מקשרי גומלין 012.

יאיר פלד: קווי זהב.

יאיר פלד: אני רוצה להמשיך את המגמה של חיים גרון, אני רוצה לחדד עוד נקודה מסוימת.

יאיר פלד: התשתית של בזק או של הכבלים שמגיעה לכמעט כל מקום בארץ, המתחרים החדשים יעבדו על גביה.

יאיר פלד: זאת אומרת, המתחרים החדשים לא הולכים לפרוש תשתית לבירנית או לאילת או אני לא יודע , כל מקום שהאינטרנט המהיר מגיע היום מכסה פרישה כמעט מלאה בכל מקום בארץ, אפשר יהיה להגיש עליו גם שירות טלפון של המתחרים החדשים, בהתבסס על האינטרנט.

יאיר פלד: לאחר כל האלה שאתה רוצה לעשות ועוד להתחרות בבזק, שכבר היום התעריפים שלהם די נמוכים, להוסיף עוד את האגרה שמבקש המשרד, זה בעצם להחזיר אותנו אחורה, להאט אותנו מבחינת הכדאיות הכלכלית.

יאיר פלד: זה להוסיף נקרא לזה עוד איזה עצום כספי שמקשה עליך את התחרות.

יאיר פלד: מצד אחד מבקשים ממך בוא תתחרה בבזק, אבל מצד שני הוא מקשה עליך להתחרות בבזק.

יאיר פלד: הוא אומר לך: הנה, הורדתי ממך את חובת האוניברסליות שהיום היא באמת כבר לא כזאת רלבנטית, כי אני באמת יכול להגיע על גבי התשתית של בזק והכבלים לכל מקום.

יאיר פלד: לכל מקום שהם מגיעים אני יכול להגיע.

יאיר פלד: כל מקום שהם נותנים אינטרנט אני יכול לשים טלפון.

יאיר פלד: אין שום בעיה.

יאיר פלד: אז זה לא כזה משנה.

שלום שמחון: אבל זה הרשיון.

יאיר פלד: בסדר.

יאיר פלד: אבל בכל מקרה ,

שלום שמחון: נהג מונית לא משלם על הרשיון שלו?

יאיר פלד: אז אני מסביר, שנייה.

יאיר פלד: אם אני מצליח, ויש לי הכנסות, המשרד לוקח תמלוגים.

יאיר פלד: יש חובת תמלוגים ואני משלם למשרד.

יאיר פלד: אם אני לא מצליח המשרד רוצה.

יאיר פלד: ...

חיים גירון: האוצר, לא המשרד.

יאיר פלד: אין לי כסף.

יאיר פלד: אז איך אתם רוצים שאני אשלם תגמולים?

שלום שמחון: אני לוקח את הנהג מונית.

שלום שמחון: הוא צריך כדי לעבוד במונית שיהיה לו רשיון.

שלום שמחון: את המספר הוא משלם.

שלום שמחון: אחר כך הוא מרוויח כסף בעבודה שלו כנהג מונית ומשלם מסים.

יאיר פלד: אני משלם בנוסף למסים עוד תמלוגים.

דוד טל: גם הוא משלם.

דוד טל: מספר כזה או מספר אחר הוא משלם.

דוד טל: כולם משלמים.

דוד טל: יש לך רשיון רכב, אתה משלם אגרה.

דוד טל: יש לך טלביזיה – אתה משלם אגרה.

דוד טל: כמעט כל מה שיש לך היום אתה משלם אגרה.

דוד טל: זה בשביל נייר.

יאיר פלד: רשיון שנותן לי, בוא נגיד, אגרה לרכב, פה מדובר על סכומים הרבה יותר מהותיים.

דוד טל: יש לך חשבון בנק?

דוד טל: אתה משלם אגרה.

דוד טל: העברה כזאת או אחרת אתה משלם.

קרן בירמן: אני מ012, קווי זהב.

קרן בירמן: קצת לחדד איזו שהיא נקודה.

קרן בירמן: אלף, אנחנו מסכימים לשלם אגרה.

קרן בירמן: על כל רשיון משלמים אגרה, אבל לא מיליון שקל, שזה הרבה מאוד כסף.

דוד טל: לפום צערא אגרא, כתוב.

דוד טל: לפי הרווח העתידי- - -

יאיר פלד: איזה רווח, עוד אין רווח.

קרן בירמן: אם המטרה היא לקבוע עוד תנאי סף, להבטיח תנאי סף מינימליים שבאמת ייכנסו לשוק רק עם מפעילים גדולים, אז הרשיון מכיל בחובו הרבה מאוד תנאי סף: ערבויות ותנאי סף אחרים שלמעשה יבטיחו שרק מפעילים רציניים, ושדרישת הרצינות היא דרישה אני חושבת של חמישים מיליון שקל, היא מאוד רצינית.

קרן בירמן: לנו, לפחות, עבורנו, עבור 012, דרישה שמחייבת תוך שלוש שנים להגיע להכנסות של חמישים מיליון ₪ נכון?

חיים גירון: מאה חמישים מיליון ₪.

חיים גירון: תוך שלוש שנים.

חיים גירון: אחרת הרשיון נשלל ממך.

קרן בירמן: אחרת הרשיון נשלל ואפשר גם לחלט את הערבויות וכולי.

קרן בירמן: זאת אומרת, הרשיון כבר עכשיו, עוד לפני האגרה של המיליון ₪, מכיל את אותם תנאי סף שיבטיחו רצינות של מפעילים, ולא שמפעילים קיקיוניים כאלה ייכנסו לשוק.

קרן בירמן: יש שם המון תנאים הנדסיים.

קרן בירמן: נכון שדרישת האוניברסליות, ואנחנו מברכים על כך, הושמטה, אבל בהחלט הרשיון הוא רשיון עב כרס של ארבעים או חמישים עמודים, שמכיל כבר הרבה מאוד תנאים אחרים.

קרן בירמן: ואנחנו סבורים שהטלת אגרה כזאת פשוט רק תכביד על אותם מפעילים שירצו להיכנס לתחום שלא לצורך.

דוד טל: אתם רוצים להוריד את האגרה?

קרן בירמן: אנחנו מציעים לצמצם אותה באופן משמעותי.

חיים גירון: ברמה העקרונית, אולי היושב ראש לא סובר כמוני, אני מוכן להוריד אותה לגמרי.

חיים גירון: אני כמדינה מחלק לכם בסדרי גודל הרבה יותר גדולים- - -

יאיר פלד: על איזה סדרי גודל אתה מדבר?

יאיר פלד: כבר עכשיו יש אחוז ניכר של תמלוגים מעבר למס שאתה משלם על הרווחים.

דוד טל: תראה, זה עסקה לכל דבר.

דוד טל: אף אחד לא עושה פה ---

יאיר פלד: אני מסכים אתך.

יאיר פלד: אבל המדינה תיהנה.

דוד טל: אם תהיו סבורים שלא תרוויחו מספיק.... זה כלכלי.

דוד טל: ....

יאיר פלד: בשביל לעשות מאה חמישים מיליון שקל בשלוש שנים, אנחנו צריכים להציע כמות רצינית ולצבור כמות רצינית של לקוחות.

יאיר פלד: אנחנו ממילא רוצים להשיג את כמות הלקוחות האלה, ואתם ממילא תיהנו מהרווחים שאנחנו נקבל דרך - - -

שלום שמחון: שאלה אחרונה למשרד התקשורת – איך אתם קובעים את גובה האגרה?

חיים גירון: גובה האגרה מהווה איזה שהוא איזון סביר בעינינו בין באמת איזה שהם דמי רצינות שלא כל איזה שהוא גוף קיקיוני ייכנס לענף, ומצד שני, שלא תהיה הכבדה משמעותית.

חיים גירון: שאל בצדק חבר הכנסת טל, האם אנחנו מיישמים את כל המלצות ועדת קרול.

חיים גירון: אז אחת ההמלצות של ועדת קרול, היתה להוריד את האגרה שעמדה באותה תקופה על שלושה מיליון שקל למיליון שקל, ואנחנו מיישמים גם את ההמלצה הזאת.

חיים גירון: אז כיוונתי לדעת גדולים.

שלום שמחון: אבל שבע מאות חמישים זה כמו מיליון, מיליון זה כמו שני מיליון?

חיים גירון: אין איזה שהיא קדושה במספר, עם כל הכבוד.

חיים גירון: אבל יש גם מסר.

חיים גירון: מיליון זה סכום שנתפס כסכום רציני.

חיים גירון: פחות ממיליון - - -

דוד טל: פחות ממיליון גם אני וגם אתה נוכל להתמודד עם זה.

שלום שמחון: לפי מה שאתה אומר, אם הוועדה תחליט נניח שזה יהיה רק מאתיים אלף שקל, אין לכם סיבה להתנגד לזה.

חיים גירון: לא.

חיים גירון: אין קדושה במספרים.

חיים גירון: הממשלה חושבת, משרד האוצר משרד התקשורת חושבים שזה מהווה איזה שהוא סכום סביר.

חיים גירון: היום בתקנות המפ"א מיליון שקל על פי המלצת וועדת הכלכלה.

חיים גירון: זה היה שלושה מיליון והוועדה המליצה, סליחה, ההצעה המקורית היתה שש עשרה מיליון שקל, וועדת הכלכלה המליצה להוריד את זה לשלושה מיליון שקל, והמלצתה התקבלה בזמנו.

חיים גירון: אחרי זה זה ירד למיליון שקל, והיום זה מיליון שקל.

מאיה: בעצם המיליון שקל האלה זה איזו שהיא פשרה.

מאיה: מצד אחד רצינו לגבות על פי ועדת קרול את המינימום, להוריד את המחיר של מה שהיה פעם שלושה מיליון באופק, ומצד שני עשינו איזה שהוא תמחיר ככה בגדול כמה יעלה למשרד התקשורת לתת רשיון כזה, עבודת עורכי הדין, עבודת הרגולטור, והגענו לאיזה שהוא סדר גודל של מיליון שקל ממוצע.

מאיה: כמובן שמקבלי הרשיון הראשוני זה יעלה יותר, אחרי שכבר יהיה רשיון מוסדר יתכן שזה יעלה פחות.

קריאה: סליחה, אופק זה החברה שהחזרתם להם כסף?

קריאה: אגב, זה כתוב בתנאי המכרז שגם אם חוזרים בהם לא מחזירים כסף.

מאיה: גבינו מהם בזמנו שלושה מיליון והחזרנו להם.

דב אברמוביץ: מברק, 013.

דב אברמוביץ: כשהתחרות בבינלאומי נפתחה ב-1997 נדרשו המפעילים החדשים לשלם לא מיליון ולא חמישה מיליון אלא מאות מיליוני שקלים בתור דמי נגישות לבזק, שזה לא היה תשלום עבור שירות.

דב אברמוביץ: זה בעצם היה דמי רישיון שבזק תואיל בטובה - -

דוד טל: דמי שימוש בתשתיות.

דוד טל: לא?

דב אברמוביץ: לא.

דב אברמוביץ: לא.

דב אברמוביץ: יש דמי שינוע.

דב אברמוביץ: היו דמי שינוע, שזה היה כביכול עבור שימוש בתשתיות.

דב אברמוביץ: הדמי נגישות היה רק כדי לרצות את בזק שהיא תסכים לפתיחת השוק לתחרות.

דב אברמוביץ: כך שלמעשה אנחנו שילמנו מאות מיליוני שקלים בדמי נגישות, כאשר המפעילים החדשים שנכנסים לשוק עכשיו לא ישלמו את הסכום הזה בכלל, כך שמיליון שקל נדמה לי שזה עוד סכום נמוך.

דב אברמוביץ: אני מדבר גם על הבינלאומי.

הגדרות: "אגרת רשיון" – תשלום חד פעמי שמשלם בעל רשיון בעד מתן רשיון כללי ייחודי;

הגדרות: "בעל רשיון" - מי שקיבל רשיון כללי ייחודי לפי תקנות מפ"א ייחודי;

הגדרות: "השר " – שר התקשורת או מי שהוא מינה לענין תקנות אלה;

הגדרות: רשיון כללי ייחודי),

הגדרות: 2 (א) בעל רשיון ישלם אגרת רשיון בסך

טל אופק: סעיף 2 (א) בעל רשיון ישלם אגרת רשיון בסך מליון (1,000,000) שקלים חדשים,

טל אופק: מתן הרשיון; ואולם, רשאי בעל הרשיון, מבלי לגרוע מהוראות תקנת משנה

טל אופק: ואת יתרת סכום האגרה לא יאוחר משנה מיום מתן הרשיון.

טל אופק: שלוש מאות אלף שקלים חדשים, (300,000) כמקדמה על חשבון אגרת הרשיון; הסכום האמור יוחזר למבקש שלא קיבל רשיון, כשהוא צמוד

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: הערות לסעיף 2?

יאיר פלד: כל מה שאמרנו עכשיו, בנוגע לגובה - - -

שלום שמחון: רצית להציע משהו אחר?

יאיר פלד: השלוש מאות אלף האלה שאנחנו מפקידים כאמור בסעיף (ב).

אתי בנדלר: יש לי שאלה.

אתי בנדלר: אם האגרה אמורה לשקף את הוצאות המשרד וזה לא עונש האם מי שמגיש בקשה לקבלת רשיון ובקשתו לא נענית, יש הרבה מאוד הוצאות לפתיחת הבקשה.

אתי בנדלר: ... זו שאלה אחת.

אתי בנדלר: שאלה שניה האם מי שמשלם את זה בשני תשלומים, התשלום השני צמוד או לא?

אתי בנדלר: אין לי עמדה לגבי העניין הזה, אני רק חושבת שהכוונות אינן ברורות.

טל אופק: לגבי שתי השאלות.

טל אופק: שאלה ראשונה, אני חושבת שאגרת רשיון, גם זה עלה כאן מקודם, האגרה משמשת לכמה תכליות.

טל אופק: כמובן שהיא צריכה לשקף באיזה שהוא אופן את ההוצאות, ושימו לב שמדובר פה על אגרה חד פעמית, כשההתעסקות והטיפול ברשיונות האלה היא בלתי פוסקת.

טל אופק: יש לפעמים תיקונים ברשיונות שהמשמעות שלהם היא כמעט כמו לתת רשיון חדש, ועל זה הם לא משלמים.

טל אופק: זה דבר ראשון.

אתי בנדלר: מי שמגיש בקשה ואחר כך נמצא לא ראוי לקבלת הרשיון מדוע לא מחזירים לו את הכסף עד הסוף?

שלום שמחון: כלומר, את השלוש מאות אלף היה צריך להחזיר.

אתי בנדלר: אני לא מדברת כרגע על איזה סכום - - -

קריאה: אם אפשר אני הייתי רוצה להגיב על הדברים.

משה כחלון: שחמישים אחוז מזה לא יחזור.

משה כחלון: שלוש מאות אלף זה גם סף גבוה.

משה כחלון: זה סוג של חסם.

משה כחלון: שלוש מאות אלף לכניסה זה סוג של חסם.

משה כחלון: למה צריך להכניס שלוש מאות אלף?

משה כחלון: מפעל הפיס למשל היה מאתים אלף, וחמש מיליון אם זכית אתה שם חמש עשרה מיליון.

משה כחלון: אבל הכניסה היתה מאתיים אלף.

משה כחלון: תראה איזה סכום.

טל אופק: התקנות האלה משתדלות להיות כמה שיותר פשוטות.

טל אופק: אי אפשר לרדת לאיזה שהוא פיין טיונינג.

טל אופק: יש בן אדם שרק הגיש בקשה ומשך אותה.

טל אופק: יש בן אדם שכבר בדקו את הבקשה שלו, ופתאום הוא משך אותה.

טל אופק: יש בן אדם שתיקן את הבקשה שלו.

טל אופק: יש בן אדם שאחרי שהוציאו לו הוא מחליט לא לקחת.

שלום שמחון: סליחה, אמר פה חבר הכנסת כחלון משהו שנראה הגיוני.

שלום שמחון: שגם השלוש מאות אלף כדמי כניסה זה חסם גדול מדי.

שלום שמחון: למה לא להקטין את השלוש מאות אלף.

טל אופק: את המקדמה?

משה כחלון: להפקיד.

משה כחלון: מה את משיגה?

משה כחלון: את רוצה להפקיד - -

טל אופק: אם זו מקדמה ממילא אני מקבלת עם הרשיון את המיליון.

טל אופק: אז הוא אדיש לשאלה.

משה כחלון: ואם הוא לא מקבל?

טל אופק: הוא מקבל את זה חזרה.

טל אופק: במובן הזה זה לא הופך להיות חסם כניסה.

משה כחלון: זה הופך להיות חסם כניסה.

טל אופק: למה?

משה כחלון: אני אסביר לך למה.

משה כחלון: כי כרגע אין לו את השלוש מאות.

טל אופק: התהליך של קבלת הרשיון היום לפחות נגיד הרשיונות האחרונים שניתנו, הרשיונות למפעילים הבינלאומיים החדשים, זה תהליך שארך לא יותר מסדר גודל של חודש עד חודש וחצי, משהו בסגנון הזה.

טל אופק: אז אם תוך חודש וחצי הוא אמור לשים מיליון שקלים.

משה כחלון: בסדר גמור.

משה כחלון: תראי, במפעל הפיס למשל, ההפקדה הראשונית היתה נדמה לי חמשת אלפים שקל, ולאחר מכן היה צריך ערבויות של חמישה עשר מיליון.

משה כחלון: אז מי שזכה זכה, ושם את החמישה עשר מיליון.

משה כחלון: על אותו משקל יכולת להגיד הוא צריך כדי להשתתף לשים מיליון וחצי, ולאחר מכן, תוך שלושה שבועות, חמישה עשר מיליון.

משה כחלון: זה מה שהביא אותי לחשוב שאולי זה לא כל כך מדויק רמת ההשקעה או האכפתיות של המשרד.

משה כחלון: לכן, בואו תנו את החמשת אלפים שקל, שהבן אדם ייכנס בחמשת אלפים שקל, זכה - זכה.

משה כחלון: לא זכה – מה שאומרים החבר'ה – הלכו החמשת אלפים.

יאיר פלד: תהליך הכנת הבקשה לרשיון - - -

שלום שמחון: שנייה.

שלום שמחון: יש פה נקודה שאנחנו מבקשים שתתנו עליה את הדעת.

שלום שמחון: מאחר ומאיה אמרה פה, מאגף התקציבים, שכל ההליך הזה עולה כסף, אנחנו נסינו לכמת אותו במה הוא עולה לה.

שלום שמחון: גם אם אתה לא קיבלת רשיון בסופו של דבר, אז בעצם יכול להיות מצב שעשיתי את העבודה ולא קיבלתי דבר.

שלום שמחון: חלק אחד, השאלה אם לא צריך להיות סכום שלא חוזר חזרה.

שלום שמחון: החלק השני הוא גובה הסכום.

שלום שמחון: על פי ההיגיון של חבר הכנסת כחלון, יכול להיות שצריך היה לעשות חמישים אלף שקל שלא חוזרים בכלל, או עשרים, אני לא יודע מה, או חמש עשרה אלף שקל שהם כמקדמה, והם לא חוזרים בכלל.

שלום שמחון: הם עבור מאמץ שנעשה על ידי המשרד והפקידות הממשלתית שהכינה את ההליך הזה.

דוד טל: אבל יכול להיות שבמסגרת של אותם מיליון שקל שחלק מאתנו אומרים שאולי זה גבוה מדי, שיוכנס בתוך המיליון שקל גם עלות הבדיקה וכל הדברים מהסוג הזה.

דוד טל: אני לא רואה בזה בעיה, כפי שזה מוצג עכשיו.

דוד טל: אני חושב שזה באיזה שהוא מקום כן מאוד סביר, מפני שמה נפשך.

דוד טל: אדם שאין לו שלוש מאות אלף שקל לשים שלא ייכנס לדברים האלה, וחבל מדי שייכנס לדברים האלה, ממילא אין לו סיכוי בכלל.

משה כחלון: כל מכרז סביר אומר שיש איזה סכום שלא יוחזר.

יאיר פלד: אתם מדברים על זה שצריך לשלם כדי להחזיר את העלויות - - -

משה כחלון: בכל מכרז יש סכום שמחולט בסוף, והסיבה היא כי אנשים עובדים על זה.

משה כחלון: לא יכול להיות שכל אחד יבוא וייכנס כי יהיו אלפי מציעים.

משה כחלון: אז אני אומר במקום החסם של השלוש מאות אלף, שים חמישה עשר אלף שקל, ותגיד הסכום לא יוחזר.

משה כחלון: ואז אתה מאפשר נגישות ליותר אנשים.

משה כחלון: זה נהדר.

משה כחלון: כך אני חושב.

משה כחלון: אני לא יודע אם זה נהדר, אבל זה מה שאני חושב.

חיים גירון: אני חושב שיש הבדל מהותי בין מכרז לבין רשיון.

חיים גירון: מכרז – יש עבודה ספציפית שמושקעת בהכנת מסמכי המכרז.

חיים גירון: זו עבודה לא קטנה, שבדרך כלל מכינים אותה, ובעצם אותו הסכום הקטן יחסית שחבר הכנסת כחלון דיבר עליו זה בעצם השתתפות במאמץ של הכנת מסמכי המכרז.

חיים גירון: בענייננו, אנחנו במישור של תקנות.

חיים גירון: תקנות, הכנסת פרסמה, הן בידיעת הציבור כולו, אני לא חושב שהכנסת או איזה שהוא גורם לוקח תשלום על עצם ההשתתפות.

חיים גירון: הכללים ידועים, התקנות ידועות.

חיים גירון: הסכום הוא בעצם דמי רצינות.

חיים גירון: חמישים אלף או סכומים מהסדר גודל הזה, יכול להביא למבול של קיקיונים שיעסיק את המשרד.

חיים גירון: הסכומים שבהם מדובר, מצד אחד כניסה לתחום המפ"א הפנים ארצי זה השקעה של מיליוני ועשרות מיליוני דולרים.

חיים גירון: אז באמת, לדבר על שלוש מאות אלף או מיליון שקל כאיזה שהוא חסם זה איזה שהוא דבר אבסורדי.

חיים גירון: לכן אני חושב שיש פה גם איזון מתאים.

אתי בנדלר: עם כל הכבוד, אני לא בטוחה שאגרה בעצם מהותה אמורה לשקף רק דמי רצינות.

אתי בנדלר: ייתכן שזה מרכיב וזה רלבנטי אבל זה לא יכול להתחיל ולהיגמר בדמי הרצינות.

חיים גירון: אני מסכים.

חיים גירון: לכן כמו שאמרה עורכת הדין טל, הסכום מייצג כמה עלויות או אינטרסים: גם את העבודה שמושקעת בעניין הזה, העבודה העצומה של המשרד, וגם דמי רצינות.

חיים גירון: כי הרי אגרה איננה תשלום.

חיים גירון: לא מכמתים בדיוק את העבודה וזה.

חיים גירון: יש בה איזה שהוא אלמנט שמשמש את העניין הזה.

שלום שמחון: זה בדיוק מה ששאלנו.

שלום שמחון: שאלנו אם לא יהיה סכום שלא חוזר, סכום של השתתפות בבקשה.

טל אופק: אז אני חושבת שיש איזון נכון דווקא.

טל אופק: תראה, בסופו של דבר, מי שמקבל רשיון, ההתעסקות של המשרד אתו בהרבה מובנים לא נגמרת.

טל אופק: והאגרה היא חד פעמית.

שלום שמחון: יש פה מישהו שמוכן להציע הצעה אחרת?

שלום שמחון: בעצם רק שנייה.

שלום שמחון: מה שמבקשים שזה לא יהיה מיליון אלא שלוש מאות אלף.

לאה ורון: האגרה עבור הרשיון.

אתי בנדלר: במקרה כזה עלולה להיווצר אפליה לעומת נושאים אחרים שהוועדה כבר אישרה את גובה האגרה שהם ישלמו בעד קבלת רשיון שיהיה מיליון שקל.

משה כחלון: אנחנו לא נעשה פה מיליון ופה שלוש מאות.

קרן בירמן: אני חוזרת ואומרת הרשיון עצמו הוא רשיון עב כרס שמכיל הרבה מאוד תנאי כניסה, לגבי ערבויות למיניהן, הון עצמי.

קרן בירמן: זאת אומרת, אם דרישת הרצינות תבוא על סיפוקה בהרבה מאוד תנאים אחרים שכבר קיימים שם.

קרן בירמן: אני לא חושבת שהורדת האגרה לשלוש מאות, מעבר לכך שיש המון השקעות של שיגור ושל כוח אדם ושל תשתיות.

דב אברמוביץ: בעיית השוויון היא בעיה אמיתית.

דב אברמוביץ: אי אפשר יהיה לקבוע פה שלוש מאות אלף ופה לקבוע סכומים אחרים.

דב אברמוביץ: מיליון, כמו שאמר הסמנכ"ל, באמת מי שרוצה להיכנס לביזנס הזה, זה לא שזה יפגע וירסק את המשרד.

דב אברמוביץ: זה ירסק את הציבור בסוף.

דב אברמוביץ: אם ייכנסו חברות לא רציניות לתחום, מי שייפגע זה הציבור.

יאיר פלד: אני רוצה להוסיף עוד מילה אחת.

יאיר פלד: אמרה עורכת דין טל שחלק מהאגרה נועד להחזיר עלויות.

יאיר פלד: עם כל הכבוד, המשרד מקבל את משכורתו מהמסים שכולנו משלמים, גם ממסי חברות שהחברות משלמות, כדי לעשות את עבודתו, שבין השאר מוגדרת למתן רשיונות ולטיפול ברשיונות.

טל אופק: זה לא אומר שהמדינה צריכה לוותר על רשיונות.

יאיר פלד: יש איזה שהוא מרכיב אולי שאתה צריך לשלם, כמו שאמר חבר הכנסת טל, שצריך לשלם גם עבור אגרה של מונית ועבור אגרה של רכב.

יאיר פלד: המרכיב הזה צריך להיות בעלות שהיא סבירה.

יאיר פלד: אם למשל אגרת רכב אני משלם אלף, אני לא יודע כמה אגרת נשק.

יאיר פלד: על האגרה של הרשיון שזה עבור המסמכים והאישור להתחיל להוציא עכשיו עשרות מיליוני שקלים על תשתיות, אז אגרה הרבה יותר סבירה זה שלוש מאות אלף.

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: אני מביא את הסעיף כלשונו להצבעה.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: (3 בעד) מי נמנע?

שלום שמחון: (1 נמנע).

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: סעיף שניים אושר.

טל אופק: סעיף 3 – הצמדה.

טל אופק: שפורסם לאחרונה לפני פירסומן של תקנות אלה, אם שונה, לעומת המדד

שלום שמחון: כלומר?

טל אופק: הסכומים יהיו צמודים למדד מהיום של פרסום התקנות ועד היום של התשלום בפועל.

שלום שמחון: כמה זמן לוקח משך אישור של רשיון?

שלום שמחון: כמה זמן ייקח לשר להחליט מיום הבקשה?

חיים גירון: אני מעריך שסדר גודל של חודשיים שלושה אפשר יהיה לתת רשיונות, מהרגע שמישהו יגיש בקשה.

חיים גירון: עדיין אף אחד לא הגיש בקשה.

חיים גירון: זה לא תוכנית חיסכון צמודה בלי רבית.

אתי בנדלר: לא ניתן מענה לשאלה שאני הצגתי.

אתי בנדלר: מדובר כאן על הסכומים.

אתי בנדלר: הסכום של מיליון והסכום של שלוש מאות אלף.

אתי בנדלר: לא מדובר על החזרת התשלומים כשהם צמודים.

אתי בנדלר: להערכתי הנוסח צריך להיאמר מפורשות.

טל אופק: אני חושבת שגם הנסחית של משרד המשפטים העלתה את הנקודה הזאת.

טל אופק: אני יכולה לבדוק את זה עוד פעם.

טל אופק: את חושבת שזה לא מכסה את העניין.

אתי בנדלר: להערכתי אם אתם מתכוונים שזה יהיה מכוסה, הביאו את זה בפני הוועדה כדי שהוועדה תאשר לכם, ואז אפשר לגמור אותו לאחר מכן.

טל אופק: הכוונה אני חושבת שגם הפריסה בעצם, מחצית הסכום אמורה להיות צמודה למדד.

טל אופק: זאת הכוונה.

אתי בנדלר: הוועדה מאשרת את זה?

שלום שמחון: מה שאת אומרת עכשיו, זה שנניח על השלוש מאות שהפקדתי בהתחלה אני אקבל הצמדה אבל מה שאת אומרת עכשיו זה דבר נוסף.

שלום שמחון: שאם אני מקבל עכשיו רשיון וצריך להשלים את השבע מאות אלף, אז אני משלם עליהם הצמדה גם?

טל אופק: אני חושבת שהמועד הקובע בסופו של דבר לאגרה זה המועד שבו הוא מקבל את הרשיון.

טל אופק: כמובן מתוך מגמה שבן אדם לא מגיש בקשה, מחליטים את ההחלטה שהוא מקבל רשיון, ועכשיו ממזמזים את הזמן כדי להרוויח את המדד.

טל אופק: זה ממש לא המצב.

עדי קאהן: ייתכן והמדד יהיה שלילי, זה יהיה פחות ממיליון.

עדי קאהן: זה פשוט אומר שהכסף ישולם ריאלית.

אתי בנדלר: אתם מתכוונים שכל סכום שהוא, בכל מועד שהוא משולם, מוחזר, יהיה צמוד למדד.

קריאה: יהיה ריאלי.

אתי בנדלר: או.

אתי בנדלר: קיי.

אתי בנדלר: אני מציעה, אם הוועדה מאשרת את זה, שתשקלו שינוי הנוסח לפחות ברישא של תקנה 3 ובתקנה 2 ייתכן שיש מקום להבהיר.

טל אופק: כדי להבהיר את העניין של הפריסה?

אתי בנדלר: כן.

שלום שמחון: אז מה את מציעה?

אתי בנדלר: אם הוועדה מאשרת הצמדה של כל הסכומים במועד ששולמה, החזרתם, פריסתם וכיוצא בזה, ברמה העקרונית, והנוסח ישופץ לאחר מכן.

שלום שמחון: מקובל עליכם?

שלום שמחון: אם כך, אנחנו מאשרים את סעיף 3, סעיף ההצמדה.

לאה ורון: והנוסח ייבדק ואתם תודיעו לנו אם זה הנוסח שמקובל.

טל אופק: סעיף 4 – דרך התשלום.

טל אופק: הרשיון, ושאליו יעביר גם החשב את המקדמה שקיבל.

שלום שמחון: הערות?

שלום שמחון: אם כך אנחנו מאשרים את סעיף 4.

טל אופק: סעיף 5 – החזרים.

טל אופק: לרבת בשל ביטול הרשיון, הגבלתו או התלייתו, בין ביזמת בעל הרשיון ובין

טל אופק: שירותים על פי הרשיון ובין אם לאו.

דוד טל: יש לי הערה.

דוד טל: מה הטעם להכניס את זה .

דוד טל: כבר חווינו כאן בוועדה כי אופק הגיע לכאן, והיה בדיוק את אותו סעיף.

טל אופק: תיקנו גם בתקנות.

דוד טל: זה זילות אולי.

דוד טל: כי אם אתם רושמים את זה, אז אני רוצה שתבטיחו כאן שאף לא אחד מכם חוזר ומבקש לפצות את מישהו אחרי שהוא שם את הכסף.

דוד טל: חד משמעית.

דוד טל: אני לא מקבל את זה.

דוד טל: גם אז זה קומם אותי מאוד.

דוד טל: אבל אתם לא יכולים מחד להכניס מן דבר שכזה, ומאידך, אם ימצא חן ביניכם בצורה שרירותית, ממש שרירותית, לגבי צורך העניין, תרשמי גבירתי היועצת המשפטית הגישה כאן מועמדות כזאת לקבל את הרשיון הזה, והיא תמצא חן בעיניכם, תבואו לוועדה ותבקשו שיחזירו לה את הכסף.

דוד טל: זה לא אבסולוטי.

דוד טל: אף לא אחד מכם מגיע לכאן לבקש להחזיר למישהו את הכסף אם הסעיף הזה מאושר כאן.

דוד טל: אם לא – תורידו אותו.

דוד טל: אני משאיר לכם את החופש לבקש מחר, לזה להוריד, לזה להשאיר – תעשו מה שאתם רוצים.

חיים גירון: חבר הכנסת טל, אני חושב שחלק מההורדה של האגרות מהשיעורים שהיו, השש עשרה מיליון ועשרות מיליונים ואחר כך כמה מיליונים למיליון אחד, חלק - - - -הורידו אותה משלוש לאחד.

חיים גירון: לא שלא שילמו בכלל.

חיים גירון: בסופו של יום אני מעריך שהעניין הזה לא יחזור על עצמו.

דוד טל: אדוני מוכן להצהיר לפרוטוקול שאתם לא - - -

חיים גירון: עם כל הכבוד, אין לי סמכות להצהיר.

חיים גירון: הדבר הזה בסמכות השר.

דוד טל: אם לך אין סמכות להצהיר יש לי סמכות להצביע נגד זה וזה ייפול.

חיים גירון: זה בסדר.

חיים גירון: אני לא מוסמך להבטיח הבטחות.

דוד טל: ידידי, אתה נציג המשרד ו- - -

חיים גירון: נכון.

חיים גירון: אני נציג המשרד אבל תקנות ודבר כזה זה שינוי של תקנות, הוא בסמכות השר, לא בסמכות הפקידות.

חיים גירון: ממילא נצטרך לתקן – תצביע אז נגד.

דוד טל: לא.

דוד טל: אני אצביע עכשיו נגד ואז הוא יצטרך לתקן או לא לתקן, או שיש תקנות או שאין תקנות.

חיים גירון: זה חשש מאוד מאוד רחוק.

דוד טל: אדרבא.

דוד טל: אני מקל עליך.

דוד טל: תצהיר לפרוטוקול שזה לא המצב שיקרה לעתיד, ושלום על ישראל.

דוד טל: אני אאשר את זה.

חיים גירון: אני לא יכול.

חיים גירון: אני לא מוסמך.

חיים גירון: זה לא מחייב לא את הממשלה, לא את השר.

שלום שמחון: מי נגד?

שלום שמחון: 1 נגד.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: אני כמובן בעד.

שלום שמחון: התקנה לא מאושרת, אבל אני מבקש.

שלום שמחון: ..

שלום שמחון: אנחנו נקיים דיון בתוך שבע דקות בערך.

שלום שמחון: למרות שאני כבר אומר פה שחבר הכנסת טל הניח על שולחן הכנסת הצעות לתיקון בעניין - - - -

שלום שמחון: אנחנו עוברים לסט השני של התקנות.

שלום שמחון: תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(אגרה בעד רשיון כללי ייחודי), התשס"ה – 2004.

דוד טל: שבע דקות מעכשיו אדוני?

לאה ורון: מר גרון, אתה רוצה להסביר בכמה דקות את התקנות האלה?

טל אופק: אנחנו ממילא אם יוחלט להחזיר את אותם מיליון שקל, מה שאין לנו שום כוונה.

טל אופק: ...

טל אופק: תזכור ששמה לא קיבלו את האגרה חזרה כיוון שהסכום הורד משלושה מיליון - - -

קריאה: בסדר.

קריאה: חבר הכנסת טל לא השתכנע.

טל אופק: חבר הכנסת טל, אפשר אולי לשוחח אתך בשבע דקות האלה?

טל אופק: אני חושבת שאני יכולה לנסות לשכנע אותך.

דוד טל: לך יש הצלחות מאוד גדולות אתי.

חיים גירון: טוב.

חיים גירון: סט התקנות השני הן תקנות דומות במהותן וגם בתחומן, המסדירות את עניין תשלום האגרה בעד רשיון כללי למתן שירותי בזק בינלאומיים.

חיים גירון: פה אני שמח להגיד שהשאלה איננה תיאורטית מהרגע שהשוק הורחב על ידי החלטת השר ופרסום התקנות .

חיים גירון: מרגע שהשוק הורחב הצטרפו שלוש חברות לענף הבינלאומי.

חיים גירון: שלושתן כבר קיבלו רשיונות.

חיים גירון: ראשונה היתה אינטרנט זהב, שגם עלתה לאוויר וגם מפרסמת את שירותיה וגם הכניסה - -

לאה ורון: זאת אומרת שהוועדה מאשרת אגרות רטרואקטיביות?

חיים גירון: זאת אומרת שבפועל או נגיד לגבי שלושת הקיימים הוועדה מאשרת אגרות רטרואקטיביות.

חיים גירון: זה עבר את הביקורת של משרד המשפטים.

חיים גירון: התקנה המהותית מדברת על זה שזה יחול גם על מי שלפני פרסום התקנות כבר קיבל רשיון.

חיים גירון: שלוש חברות – אינטרנט זהב, שעלתה לאוויר עם קידומת 015, חברת אקספון, חברה זרה שהקימה חברה ישראלית לצורך העניין, אקספון ישראל, וחברת נטוויז'ן.

חיים גירון: כולם מתכוונים בזמן הקרוב לעלות לאוויר עם שירותים נוספים.

חיים גירון: יכניס קצת חיים בענף הזה שהיה קצת סטטי.

שלום שמחון: מה שאני מציע, גבירתי, שעכשיו תקראי ברצף את כל התקנות כי הן דומות לקודם, ואנחנו נחליט בהצבעה עד ארבע, וחמש בנפרד.

רפאל דיק: אני מנכ"ל חברת אקספון בישראל.

רפאל דיק: אכן היתה לנו איזו בעיה עם הסכום.

רפאל דיק: משום שידענו כשהלכנו לקבל את הרשיון והלכנו בדעה צלולה שיש לנו לשלם אגרה.

רפאל דיק: מה שכן, אני הייתי מבקש להתייחס לתאריך קבלת הרשיון כתאריך אישור ההפעלה.

רפאל דיק: מאחר והרשיון שלנו היחידי מבין כולם, מאחר ובאנו לא מישראל אלא באנו מבחוץ, אז חל עלינו איזה שהיא חובה נוספת שנקראת אישור הפעלה, שהוא סייג בתוך הרשיון.

רפאל דיק: אני הייתי מבקש להתייחס לתאריך כתאריך אישור ההפעלה כי זה נחמד כרגע שיש לי רשיון, רק אסור לי לעשות אתו כלום בינתיים.

חיים גירון: אני רוצה להגיד בעניין הזה, שאישור ההפעלה הוא מעין תנאי מתלה ברשיון של אקספון, אבל הוא תנאי שהוא במאה אחוז בשליטתה של חברת אקספון.

חיים גירון: בסך הכל הוא דורש מהחברה להציג בפני המשרד, עובר לעלייה לאוויר, שהיא עומדת בתנאי הרשיון.

חיים גירון: ולכן זה במאה אחוז בשליטתה.

רפאל דיק: ראשית, מאחר וזה לא מכרז, אז כל רשיון תלוי בזה - - - אין לזה שום שייכות זה שאנחנו לא מוכרים בישראל.

שלום שמחון: הוא אומר שזה תלוי בך.

רפאל דיק: ממש לא.

חיים גירון: מה שנקרא רשיון מותנה.

חיים גירון: - - -

שלום שמחון: אני מציע שאנחנו נעשה ככה: אנחנו נקריא את התקנות, והאישור שלהן יהיה מותנה בזה שתקבל מכתב מסודר ממשרד התקשורת על התנאים לקבל את אישור ההפעלה.

שלום שמחון: בסדר?

שלום שמחון: מקובל עליך?

טל אופק: מה שהם מבקשים זה בדיוק מה שהפריע לחבר הכנסת טל קודם.

טל אופק: שמישהו מקבל רשיון, ובאותו רגע - - -

שלום שמחון: שמעתם כאן

שלום שמחון: שחבר הכנסת טל ואנוכי ידידים אבל אנחנו לא תמיד חושבים אותו הדבר.

טל אופק: לא.

טל אופק: זה בדיוק.

טל אופק: הם מבקשים מהשר .

טל אופק: הם קיבלו כבר את הרשיון.

טל אופק: יש להם רשיון חתום בתוקף והכל, והם מבקשים למעשה בסיטואציה מסוימת שלא יצטרכו לשלם אגרת רשיון, למרות שניתן רשיון, ויש הוראה מפורשת שאומרת.

טל אופק: למרות שהוא לא התחיל במתן שירותים.

טל אופק: בין אם הוא התחיל במתן שירותים, ובין אם לא.

טל אופק: זה נכון מאוד.

רפאל דיק: אם אני אפעיל או לא אפעיל אני אשלם.

רפאל דיק: מה הקשר?

טל אופק: אתה צריך כדי לתת שירות לעמוד בתנאי הרשיון.

טל אופק: תנאי הרשיון לא רלבנטיים לשאלת האגרה.

שלום שמחון: אדוני המנכ"ל יחזור, יוציא מסמך לוועדה בימים הקרובים, שמפרט מה צריך לעשות כדי לקבל אישור הפעלה.

טל אופק: אני יכולה להגיד לך עכשיו.

טל אופק: מה שהם צריכים לעשות זה למלא כמה תנאים.

טל אופק: חלק מתקנות - -

שלום שמחון: אני יכול לקבל את המכתב?

טל אופק: כן.

שלום שמחון: מי בעד הרביזיה שלי?

שלום שמחון: ירים את ידו.

שלום שמחון: שניים.

דוד טל: אדוני, לפרוטוקול אני אומר שהיושב ראש מפעיל לחץ מתון על חברי הכנסת, דבר שלא ייעשה בוועדה פרלמנטרית.

אליעזר כהן: חבר הכנסת טל, זה רק קידומת למה שיהיה היום אחרי הצהרים.

שלום שמחון: הרביזיה התקבלה.

שלום שמחון: עכשיו נצביע על תקנה מספר חמש בתקנות.

שלום שמחון: מי בעד שירים את ידו.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: מי נגד?

הגדרות: "אגרת רשיון" – תשלום חד פעמי שמשלם בעל רשיון בעד מתן רשיון מב"ל;

הגדרות: "בעל רשיון" - מי שקיבל רשיון מב"ל לפי תקנות המב"ל;

הגדרות: "השר " – שר התקשורת או מי שהוא מינה לענין תקנות אלה;

הגדרות: רשיון כללי למתן שירותי בזק בין-לאומיים),התשס"ד – 2004.

הגדרות: סעיף 2 (א) בעל רשיון ישלם אגרת רשיון בסך מליון (1,000,000) שקלים חדשים,

הגדרות: מתן הרשיון; ואולם, רשאי בעל הרשיון, מבלי לגרוע מהוראות תקנת משנה

הגדרות: ואת יתרת סכום האגרה לא יאוחר משנה מיום מתן הרשיון.

הגדרות: שלוש מאות אלף שקלים חדשים, (300,000) כמקדמה על חשבון אגרת הרשיון; הסכום האמור יוחזר למבקש שלא קיבל רשיון, כשהוא צמוד

הגדרות: סעיף 3 – הצמדה.

הגדרות: שפורסם לאחרונה לפני פירסומן של תקנות אלה, אם שונה, לעומת המדד

הגדרות: דרך התשלום 4 אגרת רשיון תשולם לחשבון בנק שאת פרטיו יודיע חשב משרד התקשורת לבעל הרשיון, ושאליו יעביר גם החשב את המקדמה שקיבל.

הגדרות: 5.

הגדרות: בעל רשיון לא יהא זכאי, בכל מקרה, להחזר של אגרת רשיון או כל חלק ממנה, לרבות בשל ביטול הרשיון, הגבלתו או התלייתו, בין ביזמת בעל הרשיון ובין ביזמת השר, או בשל שינוי תנאי הרשיון, בין אם החל בעל הרשיון במתן שירותים על פי הרשיון ובין אם לאו.

הגדרות: 6.

הגדרות: (א) בתקנה זו, "המועד הקובע" – 21 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה לענין מי שקיבל רשיון מב"ל לאחר י"ב בסיון התשס"ד (1 ביוני 2004) ולפני מועד פרסומן של תקנות אלה, יחולו הוראות תקנה 2 בשינויים אלה: לעניין מועד תשלום אגרת הרשיון כאמור בתקנת משנה (א) יראו את המועד הקובע כיום מתן הרשיון; (2) הוראת תקנת משנה (ב) לא תחול.

דוד טל: אדוני היו"ר, אני רוצה להעיר משהו, וכרגע זה לפרוטוקול.

דוד טל: אמר פה הסמנכ"ל הנכבד שהם עשו מה שעשו כדי להכניס איזה שהם חיים או חיות לענף, וזה בסדר, אנחנו כל הזמן היינו מאוד בעד שייכנסו עוד מפעילים ותהיה תחרות בענף.

דוד טל: אבל אני חושב שעצם העובדה שאנחנו נדרשים כרגע פה להצביע על משהו - - -

שלום שמחון: בדיעבד, בדיעבד.

דוד טל: יש לזה טעם מאוד מאוד רע.

דוד טל: ואני מצדי מאד לא אוהב להצביע על דברים שכאלה, מפני שאז לוקחים אותי כמובן מאליו כחותמת גומי.

דוד טל: זאת אומרת, מישהו שם למעלה או בלשכת השר או בממשלה שאנחנו הפודלים לצורך העניין הזה, ואנחנו נצביע כפי שהוא רוצה.

דוד טל: אז אני חושב שכהערה אנחנו צריכים לומר אותה.

דוד טל: ונוסף לכך, אני כידוע לך גם מתנגד לסעיף - - -

שלום שמחון: אני מקבל את מה שחבר הכנסת טל העיר, ומבקש להעביר את זה לשר, שחבל שמעמידים את הוועדה במצב של חותמת גומי.

שלום שמחון: אני מניח שזו לא היתה הכוונה.

שלום שמחון: אבל פה אנחנו מאשרים משהו שהוא בדיעבד.

קריאה: מה לגבי שינוי 6,...

שלום שמחון: אני ביקשתי מכתב ממשרד התקשורת שיפרט מהם התנאים לקבלת אישור הפעלה.

קריאה: כפי שהוסבר פה על ידי היועצת המשפטית.

קריאה: אנחנו לא באנו לעשות לכם הקלות.

קריאה: באנו להגיד שיש פה תהליך, אם אתם רוצים אחד יש שניים, אתם רוצים שלוש, יש ארבע.

קריאה: יש תהליך מסודר לקבלת אישור הפעלה.

אלון רייסר: אנחנו בשונה מהמפעילים האחרים שהם המועד הקובע ....

אלון רייסר: יכולים לתת שירות, אנחנו עדיין - - -

שלום שמחון: מה שנאמר לך פה שתוכלו לקבל את אישור ההפעלה ותצטרכו למלאות אי אילו תנאים - - -

טל אופק: ברישיון, קבועים בתקנות המב"ל.

קריאה: בדיוק מה שכל בעל רשיון צריך.

אלון רייסר: גם כשנמלא אותם אנחנו צריכים לחכות לקבל את האישור.

חיים גירון: האישור הוא מיידי.

חיים גירון: זה מיידי.

חיים גירון: קל מאוד לבדוק אותם.

דוד טל: הנה, אומר הסמנכ"ל שזה מיידי.

דוד טל: ברגע שאתה ממלא את זה זה מיידי.

דוד טל: אז את הנייר הזה הוא יביא לנו.

דוד טל: שברגע שאתה ממלא את התנאים, הוא צריך לקבל את זה מיידי.

דוד טל: זה מה שהתכוון היושב ראש.

שלום שמחון: מה שיהיה כתוב במכתב הזה זה בין היתר שעם מילוי התנאים הרשיון יינתן מיידית, כפי שנאמר על ידי סמנכ"ל משרד התקשורת בדיון הנוכחי.

דוד טל: אני נמנע.

אליעזר כהן: המצפון שלך עובד שעות נוספות.

שלום שמחון: מי בעד סעיף 5 ירים את ידו.

שלום שמחון: 1 בעד.

שלום שמחון: בדיוק אותו דבר.

שלום שמחון: אתה היית קודם?

שלום שמחון: התקנות אושרו.

שלום שמחון: גם הפנים ארציות וגם הבינלאומיות.