ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 283, 2004-11-01 08:30

שלום שמחון: בוקר טוב לכולם, אנחנו רוצים לפתוח את הישיבה.

שלום שמחון: דיון מהיר של חברת הכנסת אתי לבני בנושא מכרזים לרכישת קרקעות בכפר חב"ד.

אתי לבני: ראיתי את הפרסום בעיתונות לגבי המכרזים בכפר חב"ד.

אתי לבני: אני מבינה שמדובר ב-171 יחידות דיור, כשלכל יחידת דיור הוגשה הצעה ב- 10 שקלים.

אתי לבני: אני חשבתי שצריך לברר את כל ההליך הזה.

אתי לבני: התגובה של המינהל לעניין של כפר חב"ד היתה, שזה מקרה שבו צפו כנראה שלא יהיו יותר מידי פונים ולכן מחיר המינימום שהוא בדרך כלל 51% ממחיר השמאות הועלה ל71%.

שלום שמחון: לא בסדר.

אתי לבני: מה שקרה בסופו של התהליך זה שכל מי שהציע, שכל מי שפנה והגיש הצעה קיבל את המגרש שהוא רצה בו.

אתי לבני: אני לא מתכוונת דווקא לכפר חב"ד, אני רוצה לבדוק את כל הנושא הזה של המכרזים של המינהל.

אתי לבני: מה קורה כשיש חשש שמכרזים מסוג כזה לוקים בבעייתיות, שהם אינם משקפים את השוק החופשי?

אתי לבני: באלה מקרים מתבטלים מכרזים מהסוג הזה, בודקים אותם מחדש?

אתי לבני: אם יש חשש כזה, אולי צריך לפרסם את מחיר השמאות הראלי, לא לעשות מחיר שהוא פחות מהמחיר הראלי.

אתי לבני: כפר חב"ד זה מרכז המדינה.

אתי לבני: על כל השאלות האלו רציתי לקבל תשובות ממינהל מקרקעי ישראל.

יעקב אפרת: המינהל בדרך כלל משווק את קרקעותיו במכרזים.

יעקב אפרת: אנחנו קובעים מחיר מינימום.

שלום שמחון: זאת הרחבה ראשונה בכפר חב"ד?

יעקב אפרתי: לא.

יעקב אפרתי: אנחנו קובעים מחיר מינימום של 50%, כאשר עם כל מי שמציע יותר מבוצעת עסקה.

יעקב אפרתי: כשזה קורה ביישוב גדול אין תהיות, אין שאלות ומציע אחד זוכה.

יעקב אפרתי: כשאנחנו מדברים על קהילות סגורות, קהילות קטנות, אז יש מנגנון של ועדות קבלה.

יעקב אפרתי: עד 500 איש יש לנו מנגנון של ועדות קבלה, מעל 500 איש אנחנו לא יכולים לייצר ועדות קבלה.

יעקב אפרתי: אנחנו מדברים על המגזרים השונים, אם זה הצ'רכסי, הדרוזי, הבדואי, הערבי.

יעקב אפרתי: בכל המקומות האלה אין לנו יכולת להעריך מראש את כמות התחרות.

יעקב אפרתי: קחו את המכרז האחרון בבני ציון או בבצרה.

יעקב אפרתי: הוצאנו מכרזים של מגרשים שמחירם מאוד גבוה.

יעקב אפרתי: הוצאנו אותם ב-50% ממחיר המינימום ובכפוף לוועדות קבלה.

יעקב אפרתי: כך אנחנו נוהגים.

יעקב אפרתי: בכפר חב"ד היתה התלבטות מאוד קשה.

יעקב אפרתי: אין ספק שזאת קהילה הומוגנית, קהילה סגורה.

יעקב אפרתי: אין רצון למינהל להפר את ההומוגניות של הקהילה הזאת.

יעקב אפרתי: להיפך, הוא רוצה מאוד לסייע, לשמור על אופי הקהילה הזאת.

יעקב אפרתי: התלבטנו איך אנחנו עושים איזה שהוא תהליך של מכרז בו המדינה תקבל את ערכי הקרקע הראויים מצד אחד, ומצד שני לאפשר לקהילה, שברוך ה' יש לה גידול טבעי גדול, להתפתח.

יעקב אפרתי: יש בתוך כפר חב"ד סדר גודל של 4000 איש, משהו כמו 700 משפחות.

יעקב אפרתי: יש משפחות נוספות של קהילת חב"ד שגרות בכל מיני מקומות, שמוערכות בין 20 ל-40 אלף איש.

יעקב אפרתי: לאור הערכה הזאת התלבטנו מה אנחנו עושים במכרז.

יעקב אפרתי: אנחנו החלטנו לחרוג ממנהגנו ולא לקבוע מחיר מינימום של 50% אלא 71%.

שלום שמחון: זה נתון לשיקול הדעת שלך?

יעקב אפרתי: כן.

יעקב אפרתי: יש מקומות שאנחנו עושים אפילו 0.

שלום שמחון: אתה יכול להחליט שבכפר ויתקין במקום 51% יהיה 91%?

יעקב אפרתי: כן.

שלום שמחון: אני לא מאמין שבכפר ויתקין מישהו נותן לך לעשות את זה.

יעקב אפרתי: אני לא מבין את העליהום שהיה על המכרז הזה.

יעקב אפרתי: קשה להבין את זה.

יעקב אפרתי: בכפר קאסם לא היתה מערכת שונה.

יעקב אפרתי: בכפר קאסם הוצאנו מכרז לתושבי הכפר ב51% משומת השמאי.

יעקב אפרתי: התוצאות משקפות את מה שקיבלנו בכפר חב"ד.

יעקב אפרתי: אומרים לנו שהמינהל מחפש את הגרוש.

יעקב אפרתי: יש לנו הנחיות משר האוצר, מהשר הממונה על כך שהעיקר הוא לא הגרוש אלא היכולת לייצר דינמיקה של פיתוח והתארגנות של הכלכלה, כולל דברם חברתיים כמו שמירה על הקהילה או התיישבות בנגב ובגליל.

יעקב אפרתי: אלה ערכים שמנסים לטפח, לאו דווקא לראות אותם דרך החור בגרוש.

יעקב אפרתי: אני לא יכול לדמיין מגורים של אנשים שלא קשורים לקהילת חב"ד בכפר חב"ד.

יעקב אפרתי: את הסגירה הזאת לאוכלוסיית חב"ד ראינו בהיקף מאוד משמעותי וגדול.

יעקב אפרתי: בתוך הכפר יש לנו 700 משפחות.

יעקב אפרתי: בכל הארץ סידרי הגודל הם של בין 20 ל-40 אלף.

יעקב אפרתי: זה לא דבר מצומצם.

יעקב אפרתי: אנחנו מכירים ביישובים קטנים ובמושבים היצע יותר מצומצם.

יעקב אפרתי: אם כפר חב"ד היה מארגן את הרשימות או כל דבר מהסוג הזה, אז הוא היה מארגן שניים לכל מכרז ומביא לידי סיפוק את מי שיש לו איזו שהיא טענה שיש רק אחד.

סטניסלב שוורצביין: אלה הכללים שנהוגים היום על פי החלטת המועצה.

סטניסלב שוורצביין: למינהל, לפי הבנתי, לא היתה דרך לפעול אחרת.

סטניסלב שוורצביין: לא ידעתי שמחיר המינימום שהיה פה היה 71 ולא 51.

שלום שמחון: אני בזמנו הייתי מזכיר תנועת המושבים.

שלום שמחון: אם הייתי יודע לגבי מושב כזה או אחר שהמנהל החליט להעלות את זה ל-71%, הוא לא היה נכנס למשרד.

שלום שמחון: לא הייתי נותן את הדבר הזה.

שלום שמחון: מה קרה?

שלום שמחון: בגלל שהם כפר חב"ד מעלים את זה ל71%?

סטניסלב שווצביין: אם יש למנהל המינהל את הסמכות הזאת, אז צריך לקבוע איזה שהם קריטריונים מתי הוא עושה את זה.

סטניסלב שווצביין: שיקול הדעת הרחב יכול להיות בעייתי.

סטניסלב שווצביין: אם מנהל המינהל אמר שלפני שבועיים עשו בבני ציון -51% ובכפר חב"ד עשו ב-71%, זה כבר מעלה תהיות למה ככה ולא ככה.

סטניסלב שווצביין: מן הראוי להסדיר את זה.

סטניסלב שווצביין: בסך הכל המינהל פעל על פי הכללים.

רחל זכאי-נוימן: אני מאוד התלבטתי בשאלה אם חסידי חב"ד ראויים מבחינת הדין להתייחסות ייחודית בהשוואה לחרדים.

רחל זכאי-נוימן: היה ברור שמדובר באוכלוסייה לא קטנה אבל עדיין לא כלל הציבור.

רחל זכאי-נוימן: התייעצתי בעניין הזה עם משרד המשפטים.

רחל זכאי-נוימן: הגעתי למסקנה שיש מקום להכיר בהם כקהילה סגורה.

רחל זכאי-נוימן: אני חושבת שכאשר שוק המציעים הפוטנציאלי הוא לא כל הציבור אלא כמות יותר קטנה, אז לא סביר לשווק את קרקע במחיר מינימום של 51%.

רחל זכאי-נוימן: זה בהחלט עניין לשיקול דעת.

שלום שמחון: באיזה מקום כתוב שיקול הדעת הזה?

רחל זכאי-נוימן: 51% זאת לא החלטת מועצה אלא החלטת הנהלה.

רחל זכאי-נוימן: אפשר לערער על המספרים האלה אם רוצים.

רחל זכאי-נוימן: אנחנו, במסגרת ועדת גדיש, חושבים לשנות ולקבוע את הכלל שקרקע תשווק ב-91%, עם קריטריונים לוועדת המכרזים לשקול הנחות.

רחל זכאי-נוימן: במסגרת הקריטריונים יכולים להיכנס שיקולים של עדיפות לאומית, מדיניות ממשלתית.

רחל זכאי-נוימן: כשראיתי את התוצאות היתה לי תחושה מאוד קשה.

שלום שמחון: הייתי מופתע אם זה אחרת.

רחל זכאי-נוימן: התחושה שלי היתה מאוד קשה.

רחל זכאי-נוימן: אפשר למצוא דרך ששניים מציעים על כל מגרש ומגיעים לאותו דבר עצמו.

רחל זכאי-נוימן: אין גבול לתחמון.

שלום שמחון: למה את משתמשת במושג הזה?

שלום שמחון: מה לא נראה לך לגיטימי במכרז באבן מנחם?

שלום שמחון: נראה לך הגיוני שיגיע מישהו מראשון לציון?

שלום שמחון: נראה לי לגיטימי שקהילה מתארגנת בכל מצב.

רחל זכאי-נוימן: כשעשינו עכשיו מכרזים בבצרה, בירקונה, אז באו אנשים מרעננה, מתל-אביב, מרמת-גן.

רחל זכאי-נוימן: כל מי שרצה ויכול היה לעמוד בסכומים, היה אמור לגשת לוועדת הקבלה.

רחל זכאי-נוימן: איזו סיבה היתה לא לקבל אותו?

דוד טל: איך את עושה אנלוגיה כשזה לא מתאים?

דוד טל: שכחת שמדובר פה בקהילה דתית עם אורח חיים שונה מאוד מאורח החיים של חברת הכנסת אתי לבני.

רחל זכאי-נוימן: אני רחוקה מלשכוח כי אני זאת שחשבתי שזה אינטרס לגיטימי.

דוד טל: איך גברתי עושה אנלוגיה שאין בה מן העניין?

רחל זכאי-נוימן: אני חושבת שליישוב חקלאי יש את הזכות לקבל במסגרת הקהילתיות שלו אנשים שרוצים לחיות שם.

מאיר פרוש: למה הסכמתם ל51% בבני ציון?

רחל זכאי-נוימן: לדעתי לא כך צריך לנהוג.

דוד טל: מה זאת אומרת לא כך צריך לנהוג?

דוד טל: את היועצת המשפטית.

דוד טל: איך נתת לדבר כזה לעבור?

אתי לבני: בכמה נגמרו המכרזים בבני ציון?

רחל זכאי-נוימן: מעבר לשומת שמאי.

רחל זכאי-נוימן: פתיחות המכרז מבחינת הפוטנציאל של ההשתתפות בו היה הרבה יותר רחב.

רחל זכאי-נוימן: אני, אתה או כל אחד אחר היה יכול לגשת למכרז הזה ולזכות בו, זאת בהנחה שלא מדובר בטיפוסים אנטי-חברתיים.

שלום שמחון: יש הבדל בין בני ציון לכפר חב"ד.

שלום שמחון: בני ציון זאת מסגרת אחרת.

שלום שמחון: לחלק גדול מתושבי המקום אין יכולת לשלם את הערכת השמאי, לכן ממילא זה פותח אפשרויות גדולות ואחרות.

שלום שמחון: בני ציון זה מקום שמתאים כמעט לכל עם ישראל שיש לו כסף.

שלום שמחון: כפר חב"ד זאת אוכלוסייה מאוד מוגדרת, מאוד ממוקדת, ולכן ממילא אם יש להם איזה שהוא יתרון של 51%, למה צריך להעלות את זה ל-71%?

אתי לבני: למה צריך לתת מתנה 50% מערך הקרקע?

דוד טל: מפני שיש מחשבות שונות בקשר לקהילה כזאת או אחרת.

דוד טל: בוודאי שאנחנו לא רוצים להגדיל את החיכוך.

אתי לבני: אם אתה יודע שזה המצב ויש ביקוש, למה לא ללכת על 91%?

אתי לבני: למה לא לקחת את מחיר הקרקע?

שלום שמחון: מי אתם חושבים יגיע למכרז לחיילים משוחררים בג'וליס?

שלום שמחון: חיילים מנהריה?

שלום שמחון: הבן שלי יגיע לשם?

יעקב אפרתי: אם הוא היה יכול הוא היה מגיע.

שלום שמחון: הוא לא יכול להגיע.

שלום שמחון: האם את חושבת שלמכרז לחיילים משוחררים בג'וליס היה מגיע בדואי מכפר סאלמה?

שלום שמחון: זה נראה לך הגיוני וסביר?

שלום שמחון: מדוע כשמדובר בכפר חב"ד הכל שונה?

שלום שמחון: נראה לך שוועדת הקבלה בכפר ויתקין לא היתה מקבלת את אחד התושבים המקומיים?

מאיר פרוש: אתה רואה שגם נשיאות הכנסת חשבה שכפר חב"ד זה שונה.

מאיר פרוש: אם היא לא היתה חושבת כך, היא גם לא היתה מאשרת דיון מהיר.

רחל זכאי-נוימן: ביישובי המיעוטים אנחנו לא עושים הליך של מכרז כזה, אלא עושים הרשמה בהדרגה.

רחל זכאי-נוימן: בבני ציון זאת היתה איזו שהיא פשרה בין 91% ל51%.

רחל זכאי-נוימן: אני מאלה שחושבים ש50% זה מחיר נמוך מידי.

אתי לבני: גם אני.

יעקב אפרתי: אני חושב שאי אפשר לקפח אוכלוסייה כמו האוכלוסייה של כפר חב"ד.

יעקב אפרתי: זה לא דבר מוזר אם חב"דניק מלוד ירצה לגור בכפר חב"ד.

יעקב אפרתי: אני לא חושב שלא היו נותנים לו.

יעקב אפרתי: השאלה של 51% היא שאלה סבירה לחלוטין.

יעקב אפרתי: אנחנו קיבלנו ממוצע בין 51% ל91%.

יעקב אפרתי: ה71% זה סביר.

יעקב אפרתי: כל אחד יכול להעריך אחרת.

אתי לבני: לא מפריע לך שעל 170 מגרשים יש רק הצעה אחת?

יעקב אפרתי: ואם היו מארגנים 2 זה היה בסדר?

יעקב אפרתי: מה הבעיה לארגן 2 במקום 1?

יעקב אפרתי: אתם נטפלים למשהו טכני, למשהו לא מהותי.

יעקב אפרתי: מה הבעיה בשביל מי שארגן 1 לארגן 2 או 3?

יהושע גולדברג: המוגבלות של השכירות היתה ידועה.

יהושע גולדברג: זה היה צפוי שדבר כזה יקרה.

יהושע גולדברג: אנחנו לא יכולים לחוות דעה על איך לצאת בהרשמה או בהגרלה.

2465: זה לגיטימי בעיני שחברת הכנסת אתי לבני תעורר שאלות שהן כל הזמן במבחן מאוד רגיש של איך מטפלים באוכלוסיות מיוחדות.

2465: מדובר בקהילות מיוחדות מאוד, שהקרקע שנמצאת בסמיכות לקהילה היא כבר לא בערך שוק רגיל.

2465: אני קורא את הטענות השונות שהועלו כנגד סבירות המכרז והסבירות של ההחלטה של המינהל.

2465: אנשים לא מבינים את העניין.

2465: לעניין אוכלוסיות מיוחדות יש אמירה מפורשת בחוק חובת המכרזים.

2465: מדובר במפורש בהתקשרויות של מינהל מקרקעי ישראל לביצוע עסקות מקרקעין שאינן טעונות מכרז פומבי אלא סגור.

2465: מישהו יכול לבוא ולומר שהריישה תופסת לעניין חב"ד, אבל הקרקעות האלה נמצאות ליד מחלף שפירים.

2465: מה זה משנה שזה נמצא על ידי מחלף שפירים?

2465: גם אני וגם חברת הכנסת אתי לבני לא היינו באים למכרזים האלה, מפני שאנחנו לא אנשי חב"ד, מפני שאנחנו לא רוצים להיות נתונים לבעייתיות שזה יכול לייצר לנו כאנשים חילוניים.

2465: ההחלטות של המינהל הן סופר סבירות.

2465: אני לא מעלה על דעתי שאם יקצו קרקע באזור כפר קמה לצ'רכסים, יבואו חב"דנקים מכפר יבנה.

2465: טענה אחרת שאני שומע עליה זה תיאום מגרשים ומחירים.

2465: יש רגליים לתביעה שזה יהיה 51%.

2465: הם לא היו רוכשים את זה ב91%.

2465: הקרקע לא היתה נרכשת.

שלום שמחון: השאלה המרכזית היא שיקול הדעת של המינהל.

2465: אם הייתי תושב כפר חב"ד הייתי בא אל אזור מחיר המינימום כי זה מה שאפשרו לי.

2465: אחר כך יש טענה שהוועד הדריך.

2465: יושב-ראש הוועדה היה בכל הוועדים האפשריים שלחמו למען הקצאת קרקעות לבנים ממשיכים וכן הלאה.

2465: הם עשו מאבק סופר לגיטימי ונכון על כך שיקצו קרקע כדי לאפשר לאוכלוסייה המתרחבת למצוא את מקומה.

2465: ביישובים הקטנים כולם מכירים את כולם, כולם שואלים את כולם איזה חלקה הם לקחו.

2465: אם היו עושים פה תרגיל של שיבוץ של שניים על כל חלקה, זה היה יותר לגיטימי?

2465: זה היה תכך אחד גדול.

2465: מהבחינה הזאת אני לא רואה בעיה.

2465: השאלות שמעלה חברת הכנסת לבני הן כלליות יותר מאשר השאלה של כפר חב"ד.

2465: זה ממש לא נכון להתייחס לעניין הספציפי הזה.

2465: יש לגיטימיות לשאלה של איך מתייחסים לאוכלוסיות מיוחדות, מה הן ההוראות שיש בהקשר אליהן.

שלום שמחון: אם, נניח, בקיבוץ יפעת היה מכרז כזה, והיה בא מנהל המינהל ואומר שהוא עושה 71% במקום 51%, היית שואל אותו למה?

שלום שמחון: מי הוא בכלל שיקבע?

שלום שמחון: מה שיקול הדעת שלו?

2465: הייתי שואל, כי הייתי רוצה את זה במחיר זול יותר.

2465: הייתי מבין שביפעת יבואו לרכוש מכל רחבי הצפון.

2465: אין להם בעיה עם הקהילה הקיבוצית.

2465: אין כאן בעיות מהסוג שאני מתאר.

2465: אני מדמה את הקהילה החרדית בכלל - את חב"ד בפרט - כקהילה בעלת אופי מיוחד, שהשיקול בהקשר אליה עוד יותר ממוקד ונכון לעשות אותו מאשר בקיבוץ יפעת.

שלום שמחון: יש עוד מקום בארץ שהעלתם מ51% לאחוז אחר?

רחל זכאי-נוימן: אנחנו בדרך כלל לא עושים מכרזים כאלה.

שלום שמחון: בקיצור, דפקתם את כפר חב"ד.

רחל זכאי-נוימן: החלופה היתה ללכת בדרך של הרשמה והגרלה ב-91%.

בנימין ליפשיץ: כפר חב"ד הוקם בסביבות שנת 1948 עם 70 משפחות שבאו מרוסיה.

בנימין ליפשיץ: זה לא היה מרכז הארץ, זה היה המקום הכי מסוכן בארץ.

בנימין ליפשיץ: נהרגו שם 5 תלמידים.

בנימין ליפשיץ: מדריך שבא מלוד נהרג בדרך.

בנימין ליפשיץ: אף אחד לא חשב על מרכז.

בנימין ליפשיץ: זה המקום שנתנו ליהודים הרוסים.

בנימין ליפשיץ: המדינה התפתחה ונהיינו במרכז הארץ.

בנימין ליפשיץ: לנו זה לא נותן כלום שאנחנו במרכז הארץ.

בנימין ליפשיץ: להיפך, החב"דניקים יוצאים מכפר חב"ד והולכים להתיישב בכל העולם.

שלום שמחון: לא התכוונתם להתלונן בפני המינהל על שהוא העלה לכם את האחוזים?

בנימין ליפשיץ: כמו שלא התלוננו בפני העיתון על כך שכתב שההצעות היו 10 שקלים, כאשר בפועל היו כאלה ששילמו 1000 שקל, 800 שקל, 2000 שקל.

שלום שמחון: לא שאלתם למה בגנות, למה בצפרייה, למה באביעזר, למה בחמד לא העלו את האחוזים?

דוד טל: אולי הם לא ידעו ששם שיווקו ב51%.

בנימין ליפשיץ: אני מעריך את המינהל על כך שהוא עשה לנו את מה שהוא עשה.

בנימין ליפשיץ: אנחנו לא אנשי מלחמה.

בנימין ליפשיץ: רצינו לבנות בתים לאנשים שאין להם בתים.

בנימין ליפשיץ: לא חיפשנו את המלחמות.

בנימין ליפשיץ: נתב"ג 2000 לקח 500 דונם מכפר חב"ד.

בנימין ליפשיץ: זה כבר לא חשק גדול לגור בכפר חב"ד.

בנימין ליפשיץ: שתי מסילות רכבת נוספות מוסיפים בכפר חב"ד.

בנימין ליפשיץ: הרכבת כמעט ולא עוצרת בכפר חב"ד, רק 10 פעמים ביום.

בנימין ליפשיץ: מה יש לנו מזה?

בנימין ליפשיץ: אין לנו חיים ביום ובלילה.

בנימין ליפשיץ: עד היום לא פנינו למינהל על-מנת לקבל פיצוי על ה-500 דונם.

בנימין ליפשיץ: ביקשנו לא לקחת לנו את השטח כי אנחנו רוצים להמשיך לגדול.

בנימין ליפשיץ: סיימנו את כל הבנייה.

בנימין ליפשיץ: אין יותר גידול טבעי בכפר חב"ד.

בנימין ליפשיץ: לקחו לנו את הכל.

בנימין ליפשיץ: לא דיברנו על כסף.

בנימין ליפשיץ: תשאירו לנו את הקרקע.

בנימין ליפשיץ: אם בבצרה היו קמים 10 חרדים עשירים וזוכים במכרז, מה היו צועקים?

בנימין ליפשיץ: ברמת אביב יש חב"דניק אחד.

בנימין ליפשיץ: כל העיתונים מלינים על זה.

בנימין ליפשיץ: אתם רוצים שהוא יעבור אלינו?

בנימין ליפשיץ: בקשה, אנחנו מקבלים כל אחד.

בנימין ליפשיץ: אם תתנהג כמו אורח החיים של כפר חב"ד תוכל לגור אצלנו.

בנימין ליפשיץ: באו מירושלים, באו מכל מיני מקומות.

בנימין ליפשיץ: עד היום אני לא בטוח ש171 האנשים יקנו את הקרקעות.

בנימין ליפשיץ: דירבנו את האנשים ללכת אף על פי שלא היה להם כסף.

דוד טל: עם כל הכבוד והערכה שיש לי לחברת הכנסת אתי לבני, לא יכול להיות שמי שמגיש דיון מהיר בנושא מסויים לא יהיה נוכח בשעת הדיון.

דוד טל: אני מציע לסיים בזה שהמינהל עשה את עבודתו, כפר חב"ד קיבל פחות ממה שהוא היה צריך לקבל ואנחנו דוחים את הבקשה לדיון מהיר.

דוד טל: לא ייתכן שחבר כנסת ינסה להצית איזה שהוא זיק ויצא מהדיון.

דוד טל: אנחנו מברכים את המינהל על זה שהוא רואה בפרספקטיבה רחבה מגזרים שונים כמו צ'רקסים, דרוזים, ערבים, יישובים קהילתיים כאלה ואחרים.

מאיר פרוש: אני מודה לחברת הכנסת אתי לבני על זה שהיא היתה מדורבנת כדי לבקש הצעה דחופה לסדר היום.

מאיר פרוש: מזה אנחנו לומדים על ההתלבטות שהיתה במינהל אם ללכת על 71% או על 51%.

מאיר פרוש: אנחנו למדים שהמכרז הזה היה כדת וכדין.

מאיר פרוש: אני מצטרף לכל אלה שהצדיקו את המכרז הזה.

אמנון כהן: אני רוצה להודות למינהל על כך שהוא עשה עבודה נפלאה, בעיקר על כך שזה היה בתיאום עם התושבים של המקום.

אמנון כהן: אני הייתי מציע לבוא לקראתם ולאפשר את האחוזים הנוספים.

אמנון כהן: אני מכיר שם כמה משפחות שגרות בדירה של 2 חדרים.

שלום שמחון: כמה זה 71% בכסף?

בנימין ליפשיץ: 50 אלף דולר למגרש.

שלום שמחון: אני מקבל את הסיכום שהציע חבר הכנסת טל.

שלום שמחון: אנחנו ננסח אותו קצת יותר טוב.

שלום שמחון: אנחנו מודים לחברת הכנסת לבני על יוזמת הדיון.

שלום שמחון: אנחנו בסך הכל מקבלים את הדרך שבה המינהל נהג, למרות שנותרה לנו שאלה לגבי שיקול הדעת לקבוע אחוז יותר גבוה.

שלום שמחון: אני סבור שלא היה צריך להעלות את האחוזים.

שלום שמחון: הייתי פונה למינהל מקרקעי ישראל לשקול מחדש אם אין מקום, אחרי שתוצאת המכרז לא השיגה ממילא את מטרתה, להחזיר את זה לאחוז שהיה מקודם.

שלום שמחון: אני פונה למינהל להמשיך לשווק את המגרשים ולעשות את הפעולה השוטפת והרגילה מבלי לעצור אותה, כדי שכל מי שלא הספיק להירשם או לעשות את התהליך יעשה אותו.

שלום שמחון: בכמה מדובר כרגע?

יעקב אפרתי: כל המגרשים נמכרו.

שלום שמחון: יש כאלה שעוד לא עשו חוזים.

יעקב אפרתי: בכולם יש זוכים.

יעקב אפרתי: יש פרקי זמן להתארגנות.

חגי מירון: לא כולם עשו חוזים והעבירו תשלום.

שלום שמחון: אנחנו פונים לסיים את ההליך.

שלום שמחון: תודה רבה.