ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-05-16 11:00

יעקב ליצמן: רבותיי, אני פותח את הישיבה, עם פתיחת מושב הקיץ של הכנסת נהוג ששר האוצר מופיע ונותן לנו עדכון על מצב המשק.

יעקב ליצמן: עברנו כבר את התקציב, כעת נשמע על כל מיני רפורמות שמתכנן האוצר, נשמע על ועדת בכר ועל דברים שאנחנו לא כל כך יודעים עליהם.

יעקב ליצמן: מה שבטוח, תהיה לנו הרבה עבודה במושב הזה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לבקש משר האוצר להתייחס לכמה דברים, דבר ראשון, בדוח בנק ישראל האחרון, הנגיד היוצא וגם הנגיד הנכנס התייחסו בדבריהם על הפער בין העשירים לעניים, הפער גדול מדי, אני מצטרף לכל מילה שהם אמרו בעניין.

יעקב ליצמן: אני חושב ששר האוצר צריך להרפות בנושא החברתי.

יעקב ליצמן: אני אשמח לשמוע את מדיניות שר האוצר.

יעקב ליצמן: לפני פסח התקיים דיון בנושא קופות הגמל והתקנה בשוק ההון – אני מבין שאייל בן שלוש נמצא בחו"ל - העבירו תקנה, נכון שלא צריך אישור ועדת הכספים, התקנה מדברת על השקעה בפנסיה, זה חלק מהדברים שנמצאים בהצעת חוק פנסיה חובה, שעברה בקריאה ראשונה, על אף שלא צריך את אישור הוועדה, ציפינו שמשרד האוצר יביא את הדברים בפני חברי הוועדה.

יעקב ליצמן: לחברי הוועדה יש שאלות, שר האוצר נמצא כאן על מנת לענות לשאלותיכם, אני בטוח ששר האוצר ייתן מענה לדברים.

אבשלום וילן: זאת לא שאלה, זאת פגיעה בעבודת הכנסת.

יעקב ליצמן: אני העליתי את זה, שר האוצר יודע במה מדובר, אני בטוח שהוא יגיב על כך.

יעקב ליצמן: לפני כל השאלות, אני מתכבד לארח כאן את שר האוצר אשר מכבד אותנו בנוכחותו.

בנימין נתניהו: תודה אדוני.

בנימין נתניהו: אם תרשה לי, אני מוכן להביא לדיון הבא שלכם את אייל בן שלוש, מכיוון שהוא מעורב בזה, הייתי שמח אם נוכל לדון יחד אתו, הוא חוזר מחוץ לארץ בעוד כמה ימים ונוכל לקיים את הדיון יחד אתו בעניין תיקון 3.

בנימין נתניהו: ראשית, ברוכים החוזרים כולנו, שלום לך חבר הכנסת כץ, לחבר הכנסת כץ היתה הפסקה מאוד קשה, כולנו משתתפים באבלך.

בנימין נתניהו: אני מבקש למסור כמה ידיעות לוועדה, לספר על הכיוון שאנחנו מתכוונים ללכת בחודשים הקרובים, אני לא חושב שאנחנו צריכים לפרוס את כל היריעה, אלא לומר מה הולך להיות במושב הזה.

בנימין נתניהו: מה שאני יכול לומר ברגע זה, שהמדיניות מתקדמת בנתיב שקבענו, בנתיב של הורדת מסים, יישום תקציבי ורפורמת להגברת התחרות, שכמובן נסמכות גם על הפרטות לתוך שווקים תחרותיים.

בנימין נתניהו: הצמיחה במשק נמשכת.

בנימין נתניהו: אני לא יכול לומר איך היא נמשכת מדי שבוע בשבוע, אבל היא נמשכת, כנראה מעל המגמה העולמית, בבירור מעל המגמה העולמית, בוודאי מול המגמה המערבית של מערב אירופה, אנחנו עוברים אותם בהרבה.

בנימין נתניהו: הייצוא גדל, לא בקצב שהוא גדל בשנה שעברה כי אז יצאנו מלא כלום, אבל הוא ממשיך לגדול.

בנימין נתניהו: האבטלה יורדת.

בנימין נתניהו: ביקשתי להראות לכם את שיעורי ירידת האבטלה, הירידה עקבית מדי חודש, בעוד יומיים נקבל את הנתונים של מרץ, היו שלוש קבוצות של חודשיים, שהאבטלה ירדה מדרגה, ירדה, ירדה, ירדה, ירדה למדרגה, הכיוון שלה הוא חד משמעי כלפי מטה.

בנימין נתניהו: נדמה לי שהמדיניות שכולנו צריכים להתלכד סביבה היא זאת שתמשיך להוריד את האבטלה ולהגדיל את הצמיחה.

בנימין נתניהו: המדיניות החברתית, האמיתית, חייבת להתבסס על המשך הצמיחה והמשך הורדת האבטלה.

בנימין נתניהו: לכל השאר מסביב אין שום תוקף, אין לו שום אחיזה אם אנחנו לא יכולים להבטיח צמיחה והמשך הורדת האבטלה.

בנימין נתניהו: אנחנו פועלים בצורה נמרצת לדבר הזה.

בנימין נתניהו: ממה באה הצמיחה?

בנימין נתניהו: דיברתי רבות על הורדת המסים, הרפורמות והתחרות, אבל בסופו של דבר, הצמיחה באה משני דברים בתגובה לזה, בתגובה לצעדים הכלכליים, היא באה מהגדלת הצריכה המקומית או מהגדלת ההשקעות.

בנימין נתניהו: הנתון שחשוב להדגיש לחברי ועדת הכספים, שיש גידול עצום בהשקעות הזרות שנכנסות לארץ.

בנימין נתניהו: בהשוואה רבעונית, השנה הזאת אנחנו מדברים על כ-5 מיליארד דולר ברבעון הראשון.

בנימין נתניהו: בצדק אתם יכולים לומר, לאיזה שנים אתה משווה, לשנת 2002 שהיינו בשפל?

בנימין נתניהו: שנת 2003 שעדיין היינו בשלהי המשבר?

בנימין נתניהו: לכן אני רוצה להראות לכם את שנת 2000, שנת השיא של כל ההשקעות בתולדות ישראל.

בנימין נתניהו: שנת האופוריה, שנת ההצלחה הגדולה ביותר בתולדות המדינה.

בנימין נתניהו: אתם רואים שיש גידול עצום בהשקעות, כניסה מסיבית של השקעות זרות - - -

אברהם-בייגה שוחט: כמה היה בשנת 2000?

בנימין נתניהו: זה רבעוני.

אברהם-בייגה שוחט: השקעות חוץ היו כמעט 12 מיליארד.

בנימין נתניהו: אני רוצה להראות לכם את הנתונים המדויקים, המספרים מאוד מרשימים.

בנימין נתניהו: הנתונים הללו אינם כוללים את בזק.

בנימין נתניהו: מיליארד הדולר שנכנס מבזק, אני גם לא יודע איך מחשיבים את בזק, כמה זה השקעות חוץ, כמה השקעות פנים, אני לא מתעסק בזה.

בנימין נתניהו: אבל יש נתון נוסף חשוב, השקעות ישירות.

בנימין נתניהו: כלומר, לא השקעות פיננסיות בבורסה.

בנימין נתניהו: ההשקעות הישירות גם הן גדולות יותר באופן משמעותי לשנת 2000.

בנימין נתניהו: הנתונים של בנק ישראל כאלה: השקעות ישירות בשנת 2000, חלוקה בממוצע רבעוני, 1.3 מיליארד דולר.

בנימין נתניהו: בשנת 2005, ברבעון הראשון הגענו ל-1.677 מיליון דולר.

בנימין נתניהו: אנחנו מדברים כאן על היקף גבוה יותר עם כניסת השקעות זרות, כולל ישירות, בקצב הגבוה ביותר בתולדות המדינה.

בנימין נתניהו: אני אומר את זה כדי לציין שהמדיניות הזאת עובדת.

בנימין נתניהו: אחד הדברים ששמעתי מכמה מהחברים כאן, איך נוכל להמשיך את הצמיחה בלי שתהיה כניסה של השקעות זרות?

בנימין נתניהו: התשובה היא, יש כניסה ואפילו כניסה מסיבית של השקעות זרות לארץ, מה שמאפשר לנו, עם המשך המדיניות, להמשיך את הורדת האבטלה, להמשיך את הוספת מקומות העבודה, להמשיך את העלאת רמת החיים לכלל אזרחי ישראל, להמשיך במימון של פרויקטים חברתיים שאנחנו רוצים לממן.

בנימין נתניהו: כל הדברים שמימנו - אגב, באמצעות הוועדה - חוק נגישות לנכים, חוק פנטסטי, נעשה בשיתוף פעולה של הוועדה הזאת, התקצוב לארוחות חמות, הרחבת סל הבריאות, הסיוע לקשישים, כל הדברים האלה הופכים למעשה ולא רק לאמירה, רק שיש לנו את אותה צמיחה והיכולות לקחת מתקבולי מסים גדולים יותר לצרכים החברתיים.

בנימין נתניהו: על כן יש פה נתון חשוב אני לא חושב שהיה ידוע, לא בהיקפו ולא בפרטיו – לפחות לי הוא לא היה ידוע עד לפני ימים אחדים - שהיקף כניסת ההשקעות הזרות בארץ הגיע לשיא כל הזמנים.

בנימין נתניהו: אנחנו חייבים להמשיך בנתיב הזה מכיוון שהוא הנתיב שמבטיח לנו גם את החוסן הלאומי הכלכלי שלנו, גם את החוסן החברתי וכמובן החוסן הביטחוני.

אבשלום וילן: זה ממוצע רבעוני, נכון?

בנימין נתניהו: זה ממוצע רבעוני.

אבשלום וילן: למיטב זכרוני, העסקה הגדולה בשנת 2000 היתה ברבעון השני או השלישי, ממוצע רבעוני קצת מטעה, תן לנו קצת פירוט, מה היו ההשקעות.

בנימין נתניהו: אין לי אפשרות לתת לך יותר מזה כי יש לי רק את הרבעון.

בנימין נתניהו: הנתון הוא נכון, איתן רוב יכול למסור לכם נתון נוסף שהוא מעיד על מה שמתרחש.

איתן רוב: החלטות מס מקדמיות הן בהיקפים הרבה יותר גדולים בשלושת החודשים האחרונים מאשר בשנת 2000.

איתן רוב: פירמות, לפני שהן נכנסות למימוש עסקאות, לפני ביצוע העסקה הן רוצות לברר את תוצאת המס והן נכנסות לתהליכים מול מס הכנסה בהיקפים שלא היו גם בשנת 2000.

אהוד רצאבי: זה יכול לנבוע גם מפקודת מס הכנסה.

איתן רוב: זאת לא הסיבה.

אהוד רצאבי: זה מה שאני הייתי עושה, הייתי פונה אליך ואומר לך, תגיד לי מה כתוב, אני לא יודע מה לעשות.

איתן רוב: כשלא מתבצעת עסקה?

אהוד רצאבי: לפני שאני נכנס לעסקה.

אהוד רצאבי: פעם הייתי פותח את הספר, קורא עמוד, מבין.

איתן רוב: יש רו"ח שמבינים ובאים.

בנימין נתניהו: יש כניסה משמעותית של השקעות זרות, יש פעילות עסקית ענפה מאוד של ביצוע עסקאות, של הכנה לביצוע עסקאות, כל האינדיקטורים האלה מאוד חיוביים, אנחנו צריכים לברך עליהם, לא צריך להקניט אותם ולא צריך להתריס בהם, להפך, צריך לשאול, מה צריך לעשות כדי להמשיך את זה.

בנימין נתניהו: ברור שאם נמשיך את זה, יהיה טוב לכולם.

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים לעשות כמה צעדים, אתם בוודאי שמתם לב שרק לפני ימים אחדים עשינו כמה צעדים, כולל השלמת הפרטת בזק, מה שבא אחרי הפרטת דיסקונט, מה שבא אחרי הפרטת אל-על וצים.

בנימין נתניהו: אני צריך להזכיר לכם, שכל תמורה מהפרטה נכנסת להורדת חוב.

בנימין נתניהו: יחס חוב תוצר שלנו לפי כל האינדיקציות ירד השנה באופן משמעותי, לא בנתיב של 1%, אנחנו מעריכים שירד יותר.

בנימין נתניהו: אני לא רוצה להתנבא כמה, אבל חשוב שגם השאלה שעלתה כאן, היא עלתה גם על-ידי כלכלנים ששאלו, אם אנחנו ממשיכים במדיניות של הורדת מסים, האם נמשיך להוריד יחס חוב תוצר?

בנימין נתניהו: בפועל הורדנו אותו בשנה הקודמת.

בנימין נתניהו: אני מוכן להתנבא, שאם נמשיך בתוואי, בשנה הזאת, לא רק שנמשיך להוריד אותו, נוריד אותו בקצב מוגבר.

בנימין נתניהו: כל הורדת חוב של המדינה מקלה על הורדת מחיר האשראי.

בנימין נתניהו: הורדת מחיר האשראי אומר, שמחיר המשכנתאות יורד.

בנימין נתניהו: אתם יודעים שמחיר המשכנתאות, מה שחשוב לזוגות צעירים ולשכבות הפחות מבוססות בחברה, מחיר המשכנתאות הגיע לרמה הנמוכה ביותר בכל הזמנים.

בנימין נתניהו: לדבר הזה יש השלכות חברתיות, מיידיות, ברורות.

בנימין נתניהו: זאת אומרת, אנשים אינם צריכים לשעבד את עצמם, כרגע הם משלמים הרבה פחות ממה ששילמו אי פעם.

בנימין נתניהו: מעבר לזה, כמובן שהורדת מחיר האשראי במשק זה דבר שמקל על הצמיחה ומאפשר לנו להמשיך את התנופה שאנחנו מדברים עליה.

בנימין נתניהו: כדי להמשיך את הורדת החוב או להמשיך את הגדלת התחרותיות במשק, אנחנו מתכוונים להפריט גם את בנק לאומי.

בנימין נתניהו: אמרתי, שאנחנו בנתיב שהוא נתיב מקביל, או שנלך להפרטה לגרעין שליטה או שנלך לחלוקת המניות.

בנימין נתניהו: הפרטנו חלק, מכרנו 6.5% של בנק לאומי ואת התמורה של 1.4 מיליארד, גם את זה הוספנו לחוב.

בנימין נתניהו: אנחנו מחויבים להשלמת תהליך יציאת המדינה מבנק לאומי כחלק מהמדיניות שלנו וגם כחלק מיצירת שוק הון הרבה יותר דינמי, הרבה יותר תחרותי.

בנימין נתניהו: כדי להמשיך את הקו הזה, נתבקש במושב הזה לנסות להשלים את חקיקת הרפורמה בשוק ההון.

בנימין נתניהו: זאת הרפורמה, בשורה אחת עם הפנסיות ופתיחת הנמלים לתחרות, זאת הרפורמה החשובה ביותר, יש לה השלכות ארוכות טווח.

בנימין נתניהו: אני יודע שלחברי הוועדה יש עניין רב בנושא הזה, זה יבוא, אני לא משלה את עצמי ואומר, שמה שיצא מוועדת שרים לענייני חקיקה, זה כזה ראה וקדש.

בנימין נתניהו: זה אף פעם לא כך, בשביל זה יש ועדת כנסת ודברים משתנים.

בנימין נתניהו: זה ברור לי.

בנימין נתניהו: אני מקווה שלא נצטרך להיאבק כאן אבל גם ברור לי, שהליבה של הרפורמה הזאת, הפרדת הקופות מהבנקים, בזמנים הנקובים של שלוש-ארבע שנים, אני מדבר על קופות הגמל וקרנות הנאמנות, הדבר הזה אסור לגעת בו, השוק כבר התחיל להגיב לו ולהגיב בצורה מבורכת.

בנימין נתניהו: ליסודות של הרפורמה הזאת יש הסכמה רחבה מאוד.

בנימין נתניהו: אודה לך אדוני היושב ראש, אם תוכל להקצות סדרה של ישיבות כדי שנוכל להשלים את החקיקה.

חיים כץ: אתה הופך את חברות הביטוח לבנקים?

בנימין נתניהו: מגדילים את התחרות בכל התחומים.

1028: מה שיוצא משם לא תמיד צריך לחזור אותו הדבר.

1028: יש בסיס לשינויים.

אבשלום וילן: רק לפני שעה יושב ראש הוועדה העביר 1.7 מיליארד בבלוק אחד, אני לא יודע מי מדבר על ריבונות בוועדה.

יעקב ליצמן: למה אתה אומר יושב ראש הוועדה?

יעקב ליצמן: בכך שהצבעת נגד, גם העברת.

יעקב ליצמן: גם נגד זה חלק מההצבעה.

בנימין נתניהו: לגבי ועדת בכר – אני מניח שיהיה עוד הרבה זמן לדון בזה, אדוני יקבע את סדר הישיבות.

בנימין נתניהו: אני גם לא אומר לוועדה להיחפז, אנחנו מחכים לזה 20 וכמה שנים, אתה תקבע את הקצב.

בנימין נתניהו: נדמה לי שעלינו להתחיל ולנסות לסיים מהלך רצוף של חקיקה.

בנימין נתניהו: אני בא עכשיו מישיבה עם ראש הממשלה ושר התמ"ת, אנחנו מתכוונים להביא בפניכם בקרוב, מה שנדרש כצעדי חקיקה, מהלך שנביאו תחילה לממשלה, רפורמה במינהל מקרקעי ישראל.

בנימין נתניהו: צוות משותף של משרד האוצר ומינהל מקרקעי ישראל עבד במשך חודשים ארוכים.

בנימין נתניהו: הרפורמה הזאת, עיקרה, להעביר לבעלות האזרח את הדירה שלו, את הבית שלו, במקום שיצטרכו להתחכך עם מינהל מקרקעי ישראל, האזרחים יוכלו להיות הבעלים, למכור את הדירה שלהם, לשעבד אותה למען פתיחת עסק וכו'.

בנימין נתניהו: הדבר הזה הוא רפורמה מהפכנית.

בנימין נתניהו: אנחנו יוצאים לדרך עם הדבר הזה.

בנימין נתניהו: לחלק מזה יהיו השלכות חקיקה שיגיעו לוועדה, אני בטוח שתמצאו בזה עניין רב.

בנימין נתניהו: אלה הצעדים המרכזיים שאנחנו הולכים להנהיג.

בנימין נתניהו: דבר נוסף שהיה ב"חדשות", כל מיני הדלפות ספקולטיביות, המדיניות שדיברנו עליה כאן, נכון שהמדיניות שלנו גורסת הורדת מסים במקביל לריסון תקציבי, בין התקציבים, בהתאם לתקבולי המס, במידת האפשר אנחנו מחפשים לתת עוד צעדים לעידוד הצמיחה, כלומר, עוד הפחתות מסים.

בנימין נתניהו: בהפחתות המסים הקודמות שעשינו, שינינו את רפורמת רבינוביץ המפורסמת, הסטנו הקלות מס גדולות מאוד לבעלי הכנסות נמוכות ובינוניות, זה עזר מאוד בהרחבת הצריכה.

בנימין נתניהו: על יד כך ניסינו לצמצם פערים שקיימים במשק.

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים להמשיך בכיוון הכללי הזה, אנחנו נמצאים בדיונים, זה לא שיש לי מה למסור לוועדה ואני ממאן למסור, אלא אנחנו נמצאים עדיין בשלבי דיונים, בחבילה שמטרתה לתמרץ המשך צמיחה, אבל גם לצמצם מצוקות, במיוחד לשכבות החלשות.

בנימין נתניהו: הדבר יבוא בפני הכנסת בזמן הקרוב, ככל שנקדים, כן ייטב למשק.

בנימין נתניהו: אני יכול לומר, אנחנו עדיין בשלב היציאה מהצעדים הקשים שעשינו, לדעתי אנחנו בסוף השלב הזה.

בנימין נתניהו: אנחנו רואים את זה גם בנתוני האבטלה היורדים, אנחנו רואים את זה גם בנתוני השכר שעלו, אבל עדיין חלק מסוים של המעבר הזה לפנינו.

בנימין נתניהו: אני מעריך, שאם נקבל את ההחלטות במשותף, נוכל להמשיך את תנופת הצמיחה ותנופת תוספת מקומות העבודה במשק.

בנימין נתניהו: ברגע זה, כפי שאמר נגיד בנק ישראל הנכנס, המשק הישראלי נתפס לא רק כסיפור הצלחה כולל, הוא נתפס ביחס למה שקורה בכלכלה הגלובלית שמקרטעת בכמה מקומות, כמשק דינמי, פתוח, צומח ומתחדש.

בנימין נתניהו: בעזרתכם נוכל להמשיך את התנופה הזאת.

אבשלום וילן: הוא אמר גם משהו על הפערים החברתיים הבלתי נסבלים.

בנימין נתניהו: יש דבר אחד שהייתי רוצה להראות ביחס לפערים החברתיים כי אני חושב שזה נושא חשוב, אני אראה אותו בהמשך, יש לי נתון שיעניין את חברי הוועדה בנושא הזה.

יעקב ליצמן: תודה רבה לשר האוצר, אני פותח את הדיון לשאלות חברי הכנסת, ראשון הדוברים, חבר הכנסת בייגה שוחט, בבקשה.

אברהם-בייגה שוחט: שלשום קיבלתי את החוברת המאוד יפה שמשרד האוצר הפיק על הישגי המדיניות - - -

1028: למה רק אתה קיבלת?

אברהם-בייגה שוחט: ביקשתי אז קיבלתי, לא קיבלתי את זה במשלוח מיוחד מהאוצר.

1028: אני אשמח גם לקבל, ללמוד ולפרסם את הישגי האוצר.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר קצת בבדיחות הדעת, בהקשר לזה שאלתי אותך אם נקודת ההתייחסות הופכת גם לשנת 2000.

אברהם-בייגה שוחט: מכיוון שהחוברת מתחילה בשנת 2001, זה לא רע להתחיל את מדינת ישראל בשנת 2001 עם הנתונים הכלכליים שלה, בעזרת העוזרת הפרלמנטרית שלי הכנסתי חמישה שישה גרפים מהחוברת, רק הוספתי את שנת 2000, אתה מסכים אני מניח - - -

בנימין נתניהו: לא רק שאני מסכים, אני מזכיר לך, שהתוצאות של 2000, נדמה לי שיש לך לפחות השפעה של שנה.

אברהם-בייגה שוחט: יש איזה 12 טבלאות, לקחתי רק חמש טבלאות, הוספתי את שנת 2000 כדי שתהיה אמת מידה לגבי המשק הישראלי, חוזקו והפרמטרים השונים שלו בזמן הדיון.

אברהם-בייגה שוחט: לעצם העניין, אין ספק שהמשק הישראלי, בוודאי לעומת שנת 2001, כל אחד מאתנו כשקורא חומר כלכלי וקורא נתונים בינלאומיים, צריך להסתמך על כל הדברים.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר לך, שר האוצר, בהרבה מאוד דברים כשאתה קורא את הדוח של הביטוח הלאומי, אני משוכנע שקראת אותו, קראת את הפתיחה ואת טבלאות ההשוואה שישנם שם, הן לגבי מיקומנו בתשלומי העברה לעומת העולם, הן לגבי תחולת העוני, כשאתה קורא את זה אל מול התפתחות של צמיחה וירידה באבטלה, המספרים הם טובים, הם לא מי יודע מה דרמטיים, צריך לזכור שצמיחה של 2.5% בגרמניה פר קפיטל, זה כמו צריכה של 4.5% אצלנו, זאת ההשוואה כי אין שם גידול אוכלוסייה ולכן צריך להסתכל באופן אמיתי על העניין.

אברהם-בייגה שוחט: עדיין תפיסת עולמך, שיש בה מרכיבים נכונים, יש בה שגיאה בסיסית גדולה מאוד שרואה באופן מאוד מסוכן את הפתרון לבעיה של אי השוויון החברתי ולמצוקות במדינת ישראל.

אברהם-בייגה שוחט: ההנחה הבסיסית שלך, הצמיחה זה תנאי, אני מסכים, בלי שהעוגה הלאומית גדלה, יהיה קשה מאוד להתמודד עם הבעיות האלה.

אברהם-בייגה שוחט: כדי שתהיה צמיחה, צריך משק פתוח, שלא יהיו מונופולים, שתהיה תחרות, אין בינינו שום מחלוקת בעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: יש בינינו מחלוקת, האם הדבר ייצור את הפתרון או שבדרך לא נהיה בקטסטרופות ונמצא את עצמנו במצב שבו החברה הישראלית לא תוכל לתת רמת שירותים סבירה, לא תוכל לקשור חזרה קצוות בתוך החברה, לא תטפל ולא תיתן תשובה הולמת ליישובים חלשים.

אברהם-בייגה שוחט: בקיצור, אני אקרא לזה, מעורבות ממשלה כמדיניות שיש לה משמעות גם תקציבית אבל משמעות גם בפילוסופיה של החיים שלנו.

אברהם-בייגה שוחט: אני בטוח שבתפיסתך אתה מאוד מרחיק לכת בכיוון מסוים ועל זה המחלוקת.

אברהם-בייגה שוחט: אתה יכול להגיד, תסתכלו, האבטלה ירדה מ-10.8% ל-9.8%.

אברהם-בייגה שוחט: זאת המשמעות כאשר יש צמיחה של 4%, כל אחד מבין את זה, זה לא דרמטי, זה עדיין לא פתר את הבעיה, זאת מגמה חיובית מאשר גידול באבטלה.

אברהם-בייגה שוחט: אני נכנס לתוך הקרביים של רמת השכר, של העבודות החלקיות, לתוך הקרביים של המשכורות הגבוהות אל מול המשכורות הנמוכות, המרחקים שנוצרים בתוך החברה הישראלית, העובדה שחלקים שלמים בתחומים בסיסיים נקלעים למצוקות, כמו תרופות או טיפול רפואי, אני בטוח שהמדיניות שלך שגויה בנקודה הזאת.

אברהם-בייגה שוחט: כאשר רואים את הנתונים הבינלאומיים של תשלומי העברה במדינות מערב אירופה, אפילו ב-OECD, נכון אנחנו לא במקום הכי גרוע, אנחנו כמעט בקצה שם.

אברהם-בייגה שוחט: רואים את התנועה של ישראל משנת 2001 לשנת 2004, הם סימנו את זה בחוכמה רבה ועשו עבודה נכונה מבחינתם, שסימנו עמודה אחת של ישראל על פי 2001, ישראל על פי 2004 והמיקום הבין-לאומי שלה בנושא הקצבאות.

אברהם-בייגה שוחט: אני נגד חזרה למשטר הקצבאות.

אברהם-בייגה שוחט: אני מאלה שחשבו שההתעקשות בעניין קצבאות הילדים האי נכונה - בניגוד לחבריי מהמגזר החרדי ומגזר המיעוטים – בגלל בעיה של מבנה, אני לא רוצה להיכנס לזה, למרות שזה יגדיל את העוני, אני יודע שזה יגדיל את העוני, אבל זה תהליך שצריכים לעבור אותו.

אברהם-בייגה שוחט: עדיין בין זה לבין שורה שלמה של דברים שנעשו בתוך העניין, בקצב שהם נעשו, אתה מבין שקרה כאן משהו.

אברהם-בייגה שוחט: היום אין אחד מבני אנשי האוצר הבכירים שלא אומר, שלא היתה שגיאה בקיצוץ של 2.4 מיליארד שקל בשלטון המקומי.

אברהם-בייגה שוחט: אין אחד שלא אומר את זה.

אברהם-בייגה שוחט: העוצמה שזה נעשה, מה שזה גרם בשלטון, באי תשלומי השכר, מה שזה גרם בקיצוץ השירותים - - -

רוני בריזון: אבל הכסף חזר.

אברהם-בייגה שוחט: נכון, זה מה שאני אומר, ההוכחה הכי טובה כמובן, שכעבור שנתיים הכסף חזר, השאלה, כמה צלקות נשארו?

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר לך, שיש מקומות שהצלקות לעולם לא יחזרו.

אברהם-בייגה שוחט: זאת אומרת, לא תמיד הקיצוץ הענק נכון.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו עוסקים במערכת, שמצד אחד צריך לתת לה לגדול ולצמוח, כאן יש לנו הרבה מהמשותף, אני בדעותיי - - -

בנימין נתניהו: אתם חברי קואליציה.

אברהם-בייגה שוחט: בסדר, זה לא בגלל הקואליציה, את הדברים האלה הייתי אומר גם אם הייתי באופוזיציה.

אברהם-בייגה שוחט: מצד שני, אני חושב שאתה שוגה בקטעים מסוימים בהליכה מהירה בעניין.

אברהם-בייגה שוחט: מכיוון שכבר עלה כאן באוויר עניין המיסוי, אני רוצה לומר את דעתי.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא יודע מה אתם הולכים לעשות, אני לא מצוי בסוד העניין, אבל כדי להיות בקבוצה של העולם המערבי המפותח, אנחנו צריכים לשחק לפי הכללים שלהם, האינפלציה, הגירעון, הפתיחות, החשיפה וגם במדיניות המיסוי.

אברהם-בייגה שוחט: כדי שלא יהיו אצלנו עיוותים, דברים הפוכים משם.

אברהם-בייגה שוחט: מיסוי ההון במדינת ישראל הוא נמוך בהשוואה לכל העולם.

אברהם-בייגה שוחט: אין שום סיבה שבעולם, שבמסגרת שינויים שהולכים לעשות, אם זה הורדת מע"מ, שזה הורדה חשובה מאוד משום שזאת הורדה מאוד פרוגרסיבית כמו שהטלת מע"מ היא מס רגרסיבי, הורדת המע"מ מאוד פרוגרסיבי, או חלק ממס חברות, למרות שכבר הולכים במהלך מסוים, אבל כדי להגביר את שני הדברים האלה שיש להם היבט חברתי ממדרגה ראשונה, אין שום סיבה שבעולם שלא להגדיל את מיסוי ההון, אפילו רק כדי שנהיה דומים למה שקורה בעולם.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר לך, שוק ההון שלנו יקבל את זה ולא תהיה שום טרגדיה, יודעים איך לעשות את זה, המערכות ישנן.

בנימין נתניהו: אתה זוכר?

אברהם-בייגה שוחט: בטח שאני זוכר.

אברהם-בייגה שוחט: אני גם זוכר, שאתה הצבעת נגד על מיסוי הבורסה בממשלת רבין.

אברהם-בייגה שוחט: וסילבן שלום היה השני שהצביע נגד דוח בן-בסט.

אברהם-בייגה שוחט: אבל בסוף חזרתם בתשובה.

אברהם-בייגה שוחט: אם אתם הולכים למהלכי מיסוי, הייתי הולך למהלך כזה כדי לתת הקלות במס שהוא רגרסיבי וזה המע"מ.

אברהם-בייגה שוחט: לגבי מס חברות – זה גם דבר שאפשר לעשות שם משהו.

אברהם-בייגה שוחט: נדמה לי שדווקא במיסוי, אנחנו נמצאים כבר בתהליכים שמסיימים את העניין.

אברהם-בייגה שוחט: אלה צריכים להיות הכיוונים.

יולי תמיר: אני מוכרחה לומר, שמשנה לשנה, הפער בין האסטטיקה של הגרפים לקיום המציאות בשטח הולך וגדל.

יולי תמיר: לא חוכמה לצייר גרפים.

יולי תמיר: חבר הכנסת בייגה שוחט עשה עבודה יפה מאוד כדי להראות, שכל גרף אפשר לצייר קצת אחרת.

יולי תמיר: התוצאות נראות אחרת כאשר משווים שנה אחת קדימה.

בנימין נתניהו: עינינו לא צרה, שנת 2000 היתה שנת שיא של הבועה, יש עוד דברים שבאו שם לידי ביטוי, היה שר אוצר מצוין, מה את רוצה, אנחנו בעד.

יולי תמיר: לזה אנחנו מסכימים.

בנימין נתניהו: אם אנחנו יכולים לחזור להישגים של שר האוצר בייגה שוחט, בשיא הכלכלי של מדינת ישראל, מה טוב, אני שמח שאנחנו הולכים בדרך הזאת.

יולי תמיר: אדוני שר האוצר, חלק גדול מהנתונים שלא הראית לנו כאן והם הנתונים החשובים, מצביעים על קריסה טוטאלית של שכבות די רחבות במשק הישראלי למצב של מצוקה ולמצב של חוסר ודאות.

יולי תמיר: לא הראית כאן נתונים על עוני, לא הראית כאן נתונים על רעב, דיברת על מפעל הזנה, מפעל ההזנה לא פועל, פחות ילדים אוכלים השנה, הרבה יותר ילדים רעבים השנה, נתוני מצוקה תזונתית במדינת ישראל שקיבלתי השבוע לרגל כנס בין-לאומי, הם מחרידים, יותר גרועים מאשר בארצות הברית.

בנימין נתניהו: מפעל ההזנה איננו עובד?

יולי תמיר: מפעל ההזנה איננו עובד, בשנת 2004 עוד אין נתונים על 2005, פחות ילדים אכלו במדינת ישראל מאשר אכלו לפני כל ההכרזות הגדולות.

בנימין נתניהו: התחלנו עם 150,000 – אולי תעדכני אותנו.

יולי תמיר: מתוך 150 אלף שהיו אמורים לאכול, רק קרוב ל-50,000 ילדים קיבלו - - -

בנימין נתניהו: מדוע?

יולי תמיר: מדוע?

יולי תמיר: כי לא חתמו חוזים עם העיריות, כי העיריות פחדו שאתם "תפילו" את זה עליהן ותיסוגו ברגע האחרון.

יולי תמיר: נוצר מצב, שגם עיריות שהאכילו בעבר הפסיקו להאכיל, מפעל ההזנה לא יצא לדרך בצורה ראויה.

יולי תמיר: אם תרצה, אעביר לך את הנתונים.

בנימין נתניהו: אני אשמח מאוד אם תעבירי לי את הנתונים.

יולי תמיר: אני אעביר לך בשמחה את כל הנתונים, כולל כל הנתונים על מצוקה של מזון במדינת ישראל, לא היה כדבר הזה שילדים משכבות ביניים, אני לא מדברת על העניים שבעניים, על האשכול הראשון והשני של יישובים בפזורה הבדואית.

יולי תמיר: ילדים בבאר שבע, תקרא את הכתבה המזעזעת על ערד, על ילדות שיורדות לזנות בגלל מצוקה כלכלית יוצאת דופן, בייגה ואני יודעים כמה המצב בערד קורע את הלב בשנים האחרונות.

אברהם-בייגה שוחט: גם ביבי יודע.

יולי תמיר: הלוואי ומשהו כתוצאה מהידע הזה גם ייעשה.

יולי תמיר: לדעת זה דבר אחד, לעשות זה דבר אחר.

יולי תמיר: יש הרעה חמורה במצבן של נשים במדינת ישראל.

יולי תמיר: הפער בין נשים לגברים גדל.

יולי תמיר: מי שניזוק מהמדיניות שלך, אדוני שר האוצר, היו בעיקר נשים, יותר נשים מפוטרות, יותר נשים איבדו את יכולת הקיום הכלכלית שלהן, יותר נמצאות מבלי יכולת לשלם את המשכנתאות.

יולי תמיר: לדעתי הפער הזה צריך להטריד אותך, לא ראיתי על כך אף נתון אחד.

יולי תמיר: אני חושבת, שאתם צריכים להתחיל לספק לנו נתונים, איך המדיניות שלכם לא משפיעה רק על המשק אלא גם על מגזרים, במיוחד על מגזרים רגישים באוכלוסייה.

יולי תמיר: הפגיעה העצומה שנעשתה היום בעובדים למשל.

יולי תמיר: העיתון הנפוץ במדינה כבר מצא לנכון להכתיר את הכותרת "עם עבדים", לא שמעתי את זה מאז 1 במאי לפני הרבה שנים שעוד היו שרים את האינטרנציונאל.

יולי תמיר: אבל זה לא סתם, אנשים היום עובדים אבל עובדים במשרות חלקיות.

יולי תמיר: רוב הגידול הוא במשרות חלקיות ורוב האנשים שעובדים היום, אלה שנכנסו בתקופה האחרונה, חלקם הגדול עובד במשרה חלקית, מתוך אלה שעובדים במשרה חלקית, החלק המרבי הוא של נשים.

יולי תמיר: אתה אומר לנשים האלה ללכת לעבוד, הן הולכות לעבוד, הן באות הביתה, דרך אגב, חלק מהקצבאות מקוצצות להן בגלל שהן מרוויחות 800 שקל או 1,000 שקל, אבל הן לא יכולות לחיות.

יולי תמיר: אני יכולה לתת לך לא רק נתונים אלא שמות וכתובות של נשים שאומרות לי, יצאנו לעבוד, אנחנו משתכרות איזה שהיא משכורות ואנחנו לא יכולות לפרנס את הילדים שלנו.

יולי תמיר: זה נהדר ש"מריל-לינץ'" אומר שהמצב מצוין, אבל זה לא משכנע אותי ובטח לא משכנע את הנשים האלה.

יולי תמיר: הרפורמה נעשית תוך התעלמות מוחלטת מהנפגעים, יכול להיות שחלק מהרפורמות מוצדקות, אבל הקצב שלהן - - -

בנימין נתניהו: איזה רפורמה?

יולי תמיר: כל הקיצוצים, גם אם אפשר להתווכח על קצבאות הילדים - - -

בנימין נתניהו: אמרת רפורמות.

יולי תמיר: השינוי, תקרא לזה שינוי, תקרא לזה רפורמה בקצבאות ובתשלומי העברה, גם אם חלקו מוצדק, לא יכול להיעשות בקצב שנעשה כי המערכת לא מסתגלת לזה, כי אנשים לא מוצאים תעסוקה בקצב שאתה מדבר עליו, כי הסיסמה הזאת של הסתמכות על קצבאות מעבודה נכונה רק במקומות שיש בהם עבודה, מגוחך לשלוח אנשים במצפה רמון לעבוד כשאין שם מה לעשות.

יולי תמיר: אדוני, יש פער אדיר בין מה שאתה מציג - יש דברים טובים שנעשו, כמובן שאני מברכת עליהם – לבין מצב המשק.

יולי תמיר: לכן אני חושבת, שאנחנו צריכים לקבל נתונים הרבה יותר מקיפים ואז הדיון היה יכול להיות הרבה יותר אמיתי.

יולי תמיר: יש לי בקשה אחת, שאלת המתנ"סים.

יולי תמיר: דנו בזה, היתה בקשה לא רק מאתנו אלא גם משרת החינוך, שלא תהיה הפרטה של המתנ"סים.

בנימין נתניהו: כבר הודעתי על זה.

יולי תמיר: אנחנו לא קיבלנו הודעה רשמית על זה, אנחנו יודעים שהוועדה של המכרוז במשרדך עדיין מתכנסת.

יולי תמיר: אתה מוכן להודיע את זה גם לוועדת המכרוז?

בנימין נתניהו: כן, לא תהיה הפרטה של המתנ"סים.

יולי תמיר: תודה.

1028: אדוני שר האוצר, שגם לא יהיה פיילוט.

1028: רוצים לעשות פיילוט על מנת לבדוק אם לעשות הפרטה או לא.

1028: אז בוא נבטל גם את הפיילוט.

אבשלום וילן: אדוני שר האוצר, הראית רק את ההשקעות חוץ, אבל היתה בריחה של השקעות מקומיות לחו"ל, אני רוצה לראות את סך כל ההשקעות.

אבשלום וילן: אני מניח שבסך הכל זה השתנה באופן משמעותי.

אבשלום וילן: תביא נתונים מסודרים שנוכל להתייחס, אמרת שזה רק אינדיקטורים.

אבשלום וילן: אני מוכרח לפתוח במחמאה, אין לי ספק שבשלוש השנים האחרונות הצלת את הכלכלה הישראלית, על זה אין ויכוח.

אבשלום וילן: אבל בו בזמן, אתה קברת את החברה הישראלית, זאת הבעיה.

אבשלום וילן: לא היית הראשון, סילבן שלום התחיל בשורה של מהלכים, את חלקם הוא הצליח לבצע, חלקם לא, היום הוא עסוק בדברים אחרים, אבל אני חושב שהמחיר של המהלך שאתם מובילים הוא מחיר שמפרק את החברה הישראלית.

אבשלום וילן: סטנלי פישר, כלכלן בעל שם עולמי, אמר שהפערים החברתיים והמצוקות מגיעים לרמה כזאת, לא ברור לאן זה מוביל.

אבשלום וילן: צריך לומר ביושר, העובדה שבשנה וחצי האחרונות יש פחות פיגועים, היא הפרמטר העיקרי שבגללו חל השיפור.

אבשלום וילן: אם לא תהיה התקדמות מדינית, אם ניתקע לאחר "ההתנתקות" ניכנס לתוהו ובהו בעקבות "ההתנתקות", אין לי ספק שמה שאתה מראה כאן, נקבל מייד גרף הפוך.

אבשלום וילן: כל נושא הביטוח הלאומי - בשנים האחרונות הפכתם את הביטוח הלאומי מביטוח כמו מדינות בעולם המערבי, למחלקה באוצר.

אבשלום וילן: הביטוח הלאומי לא משחק יותר בחברה הישראלית.

אבשלום וילן: הצלחתם לסרס, אם נגיד בעדינות, לרוקן אותו מכל תוכן.

אבשלום וילן: זה שהיה צריך לעשות רפורמות בביטוח הלאומי, אין על זה ויכוח, אבל השאלה, אם הוא מתפקד כביטוח?

אבשלום וילן: אין לי זמן להרחיב אבל אני מוכן להוכיח לך, שהוא הפסיק לתפקד כביטוח, לא לעניים ולא לעשירים.

אבשלום וילן: אם ישבתם הבוקר והחלטתם על רפורמה במינהל מקרקעי ישראל, אני רוצה לברך אותך על כך, זה דבר חיוני - - -

בנימין נתניהו: אנחנו יושבים על זה חודשים רבים.

אבשלום וילן: זה גוף שכל שינוי בו יבורך.

אבשלום וילן: אני מקווה שתביאו לרפורמה מסודרת, לא רק בנושא הבתים, בכל המערכת אין מידע, אין שום ניידות, הכל תקוע וקפוא שם שנים.

אבשלום וילן: הלוואי ותצליחו.

בנימין נתניהו: הרפורמה הזאת עוד לא מטפלת בכל השאלות של קרקע חקלאית ושאלות רבות אחרות.

בנימין נתניהו: הרפורמה מאוד ממוקדת בדבר אחד, היא לא פותרת את כל המכלול של בעיות הקרקע, היא עושה לדעתי צעד מאוד חשוב, צעד המשך למה שהחלטנו בתקציב האחרון, היוון והעברה של חלק מהדירות הפרטיות.

בנימין נתניהו: אבל זה ממשיך את זה ועושה עוד כמה שינויים.

בנימין נתניהו: במקביל, אני מקיים דיונים עם כמה שרים מהממשלה – בעיקר שר הפנים - כדי לראות איך אנחנו יכולים לייעל את עבודת ועדות התכנון ובנייה, שהן מאוד בעייתיות.

אבשלום וילן: אני רוצה לתמוך בשני צעדים כלכליים, האחד, הורדת מס החברות לרמה המקובלת בעולם היא צעד נכון.

אבשלום וילן: אבל אם הייתי צריך לבחור בין זה לבין הורדת אחוז המע"מ, הייתי מתחיל קודם באחוז במע"מ ורק לאחר מכן במס החברות.

אבשלום וילן: זה ביטוי לתפיסה חברתית וכלכלית משולבת.

אבשלום וילן: הלכתם על רפורמה בחינוך – התפיסה הזאת שמובילים בכוח ולא בהבנות, בסופו של דבר לא תהיה שום רפורמה בחינוך, גם ילך הכסף וגם לא תהיה רפורמה.

אבשלום וילן: אתם חושבים כלכלית ומאבדים את החברה.

אבשלום וילן: הולכים בכוח ולא בתבונה.

אבשלום וילן: עם כל הכבוד לגרפים, התמונה השלמה אינה טובה.

אהוד רצאבי: אדוני שר האוצר, בנושא של בן-שלוש, אני לא אפתח כעת דיון על כך כי ביקשת לעשות את זה כשהוא יהיה נוכח כאן, אני בטוח שיתקיים דיון בנושא, רק נקודה עקרונית לעצם המצב, שדברים כאלה נעשים לא בידיעת ועדת כספים.

אהוד רצאבי: הגשתי הצעת חוק בנושא הזה לפני למעלה משנה, שתקנות הנוגעות למס הכנסה צריכות אבסולוטית לבוא לאישורה של ועדת הכספים אחת לאחת.

אהוד רצאבי: לגבי רשויות מקומיות – אני מניח שאם היו הולכים על צעד כמו שהתכוונה אליו אז הממשלה, דהיינו, צמצמום מספר סגנים ואיחוד רשויות, מצב הרשויות היום היה טוב יותר.

בנימין נתניהו: מספר הסגנים צומצם בחצי.

אהוד רצאבי: צומצם בחלק.

אהוד רצאבי: היתה פשרה שהציע השר שטרית - - -

בנימין נתניהו: לא, מספר הסגנים צומצם בחצי.

בנימין נתניהו: אתה צודק לגבי איחוד הרשויות.

אהוד רצאבי: אם היינו הולכים על המהלך הזה עד הסוף, היינו נראים אחרת.

אהוד רצאבי: הגרף שחילק לנו בייגה לגבי שנת 2000, אין עוררין ששנת 2000 היתה מצוינת, אבל המצב כפי שהיה ב-2001 מראה שהצעדים היו נכונים, דרסטיים, אולי דרסטיים מדי.

אהוד רצאבי: זה הוכיח את עצמו בצורה נכונה.

אהוד רצאבי: עכשיו, כאשר אולי נתחיל להתיישר, אנחנו צריכים לחשוב גם על מה שראש הממשלה קרא חמלה, נדמה לי שזה עדיין מוקדם מדי.

אהוד רצאבי: בנושא הרפורמה במסים, לא אכנס לפרטים כולם, יש לי בקשה אליך ולאיתן רוב, התיקונים שיגעו את כולם, אף אחד לא יודע מה זה פקודת מס הכנסה, גם המומחים הגדולים שלוקחים 400-500 דולר לשעה, גם הם כבר הולכים לאיבוד.

אהוד רצאבי: מרפורמות על רפורמות, יצאנו משוגעים.

איתן רוב: בסופו של דבר הם שמים עסקה על השולחן.

איתן רוב: אתה שמכיר את התהליכים יודע שנעשו מעשים כדי לתת לשוק להפנים את השינויים שנעשו.

אהוד רצאבי: אם תעלו כרגע את המיסוי על רווחי הון, לדעתי זאת תהיה מכה גדולה מאוד לכל ההשקעות.

איתן רוב: בייגה הציע שנעשה את זה.

אהוד רצאבי: מה שבייגה הציע, זה דבר שאסור לעשותו.

אהוד רצאבי: כן הייתי הולך על מהלך של ריווח מדרגות המס, במס הישיר אליו אנחנו מגיעים ל-49%, לרווח שם את המדרגות.

אהוד רצאבי: שתי שאלות חשובות ביותר מבחינתי, המהפכה החשובה שצריכה לקרות בזמן הקרוב, המהפכה שהציעה ועדת בכר.

אהוד רצאבי: מן הראוי היה ליישם את החקיקה של הדבר הזה הכי טוב שאפשר.

אהוד רצאבי: הבעיה שאני חושש, מכיוון שאנחנו במושב קצר של חודשיים וחצי, מה עלול לקרות, האם יש לך איזה שהיא תחזית או שאתה יודע על מהלכים?

בנימין נתניהו: תלוי בכם.

אהוד רצאבי: תלוי בנו ובקואליציה שאני לא חלק ממנה ואז אנחנו מגיעים למצב שזה תלוי בממשלה.

בנימין נתניהו: אתה כן בקואליציה, בקואליציה הכלכלית.

אהוד רצאבי: יש דברים מעכבי גדילה.

אהוד רצאבי: אני פונה אליך כשר בממשלה וכמי שנמצא בקואליציה הזאת, לזרז את כל התהליכים, לרבות, להביא את זה לקריאה ראשונה כמה שיותר מהר.

יעקב ליצמן: אני לא בטוח שהבנקים מסכימים אתך, צריך לקיים פה דיון.

אהוד רצאבי: יש את הבנקים ויש מגזרים נוספים.

בנימין נתניהו: מותר לי לזרוק את הכפפה בחזרה, אני מצפה מכל חברי ועדת הכספים, בכלל מחברי הכנסת, לנהוג פה לא על בסיס מפלגתי אלא על בסיס של תפיסות היסוד שלכם, אם אתם תומכים בזה, תתנו תמיכה.

בנימין נתניהו: אתם יכולים להוריד את המחיר בהרבה מובנים.

אהוד רצאבי: אחד הדברים שבגללם גם המדיניות הכלכלית שלך הצליחה, השמירה על מסגרת התקציב.

אהוד רצאבי: ברגע שהתקציב ייפרץ, נימצא במקום בלתי ידוע.

אהוד רצאבי: הדיבורים כרגע הם על פריצת התקציב - - -

אבשלום וילן: פרצת ב-700 מיליון שקל ואתה אומר לו את זה?

אהוד רצאבי: 700 מיליון שקל לא שברו את מסגרת התקציב, המסגרת נשארה אותו הדבר.

אהוד רצאבי: מדובר בכל מיני מקומות על שבירת מסגרת תקציב מכיוון שרוצים לשבור את מה שהוחלט בחוק פינוי פיצוי, האם יש כוונות כאלה, האם אתה מתכוון לאפשר הגדלת הפיצויים, אם כן, מאיזה מקור, האם על ידי הגדלת הגירעון?

דני יתום: אדוני שר האוצר, כפי שאני מבין, כלכלה זה לא דבר שעומד בפני עצמו.

דני יתום: כלכלה, תכליתה לשרת את האינטרסים של המדינה ואת הציבור או להיטיב עם הציבור.

דני יתום: יכולות להיות הצלחות כלכליות אדירות במונחים של רואי חשבון וכלכלנים תיאורטיים, אבל בסופו של דבר, העם נמצא תחת לחץ גובר והולך.

דני יתום: לצערי הרב זה המצב.

דני יתום: כאשר אנחנו מצביעים על הישגים כלכליים, שמעתי פה לא מעט מחמאות, שמעתי מעט חברי כנסת על התוצאות של המדיניות הכלכלית, על האדם ברחוב, על המורה, על התלמיד, על ההידרדרות במערכת החינוך, על הפערים שהולכים וגדלים בין עניין לעשירים, על אבטלה.

דני יתום: זה לא הישג לומר שאבטלה ירדה ממצב שיא של 11% לסגנו של השיא שזה 10%.

דני יתום: השאלה, מה קורה הלאה והאם התהליך הזה יימשך?

דני יתום: היכן יבוא לידי ביטוי מאמץ של ממשלה להיאבק באבטלה על ידי יצירת מקורות תעסוקה חדשים בהיקפים שעולים בקנה אחד עם הצרכים של החברה ועם הגידול באוכלוסייה.

דני יתום: אחד הדברים שאני לא מבין אותם, אותו סף עליון שנקבע על ידך ולפיו תקציב ההוצאות של משרדי הממשלה או של הממשלה לא יעלה על יותר מ-1% בשנה כאשר האוכלוסייה גדלה ביותר מאשר 1%.

דני יתום: אפריורי, הדבר הזה מביא לכך, שהשירות שמקבל האזרח הוא נחות יותר ממה שקיבל בשנה קודמת.

דני יתום: זה הרי ברור לגמרי.

בנימין נתניהו: משרדי הממשלה יעילים?

בנימין נתניהו: אין להם שום מקום להתייעל?

דני יתום: אין ספק שיש להם מקום להתייעל.

בנימין נתניהו: הוא מתייעל והוא לא מוסיף תקציב, הוא אפילו מוריד תקציב.

דני יתום: תראה את התוצאות, הדברים מדברים בעד עצמם.

דני יתום: אני לא רוצה להיות דמגוג, אבל מיליון וחצי ישראליים חיים מתחת לקו העוני, מתוכם 600 אלף ילדים.

בנימין נתניהו: אני חושב שיש כאן בעיה קונספטואלית.

דני יתום: מצבם של העשירים רק משתפר.

דני יתום: אני לא חושב שבחדר הזה נמצא מישהו שמצבו רע, אנחנו לא מייצגים את עצמנו, אנחנו מייצגים ציבור הרבה יותר רחב.

דני יתום: יש כאן אנשים שבאו מהפריפריה, לא ממרכזי הערים.

דני יתום: יש כאן אנשים שמייצגים סקטורים של מיעוטים, דרוזים, ערבים, חרדים ואחרים, שם המצב השתפר?

דני יתום: אין לך כמעט סקטור שאין בו עניים, העוני רק הולך וגדל.

דני יתום: למרות השקפים המאוד יפים שהצגת לנו כאן, אנחנו מתקרבים בצעדי ענק, אני לא רואה את העצירה של ההידרדרות למצב של מדינת עולם שלישי, עם כל הפרמטרים שמאפיינים מדינת עולם שלישי.

דני יתום: יש כמה שאלות שאני מבקש לשאול אותך, הן שאלות יותר קונקרטיות מאשר ההתבטאות הכללית.

דני יתום: אחת, מה קורה עם ההון המקומי, האם כולם זה "תשובה", ששולחים את הכסף שלהם לחוץ לארץ, או שחלק גדול מההון המקומי נשאר ומושקע בארץ?

דני יתום: שאלה שנייה, מהו היום התוצר המקומי הגולמי לנפש לשנה ואיך הדבר הזה בא לידי ביטוי, לא במונחים יחסיים אלא במונחים אבסולוטיים, כמה זה בדולרים?

דני יתום: איך זה מתייחס לשנים עברו, כיצד התפתח התוצר המקומי הגולמי לנפש עשר שנים אחורה?

דני יתום: האם לא הגיע הזמן, אדוני שר האוצר, להחליט שסל הבריאות יעודכן באופן אוטומטי, כל שנה ב-2% כפי שדובר על זה בהתחלה, שלא נצטרך לחזור חזרה ולהיכנס לתוך הדרמות הנוראיות, בסופו של דבר זה מגיע, רק זה מורט את העצבים.

דני יתום: המאבקים האלה שהם מאבקים לא נדרשים, אם בסוף תכליתו של כל העסק הזה להראות, שזה הושג בכוח על ידי פוליטיקאי כזה או אחר, תאמין לי, לא לשם זה אתה שר אוצר ולא לשם זה אני חבר כנסת.

דני יתום: אנחנו צריכים לדאוג לציבור ולאותם אנשים שהדבר הזה נדרש להם כמו אוויר לנשימה.

דני יתום: דבר אחרון, הוצג לנו כאן אינדיקטור אחד, היקף ההשקעות - - -

בנימין נתניהו: יש עוד, אני פשוט הצגתי את הדברים האחרים במהלך מסיבות עיתונאים ואני לא רוצה להלאות אתכם.

בנימין נתניהו: אם תרצה, אני אשמח.

דני יתום: אני חבר חדש יחסית בוועדת הכספים, אני מנסה לאסוף מן הגורן ומן היקב את כל הפרטים, אבל כל פעם אנחנו נדרשים לפרט אחר.

דני יתום: האם אנחנו יכולים לקבל תמונה כללית של הכלכלה הישראלית על היבטיה החברתיים, לא רק כלכלה על היבטיה הכלכליים.

דני יתום: אני רוצה לראות איך זה משפיע על החברה הישראלית, מה ייקרה לילדים ולנכדים שלנו בעוד עשר שנים כתוצאה מהמדיניות הזאת?

איוב קרא: אדוני היושב ראש, כבוד שר האוצר, חבריי חברי הכנסת, ראשית אני רוצה להצטרף לחבר הכנסת אבשלום וילן בפרגון, כולנו בבית הזה היינו עדים לתקופה הקשה של שנת 2001, 2002 ו-2003, אף אחד לא האמין שאפשר לעצור את ההידרדרות הכלכלית שהיתה אז.

איוב קרא: צריך להיות הוגנים ולהסתכל בעיניים לאנשים.

איוב קרא: אף אחד לא האמין, גם אני לא האמנתי, חשבתי שגם שר האוצר הנוכחי, שמבין בכלכלה, לא יוכל לעשות שום דבר.

איוב קרא: כשראיתי איך הריבית ירדה, איך הצליח לעשות רפורמה בנמלים, בנושא הפנסיה שהיתה על סף פשיטת רגל - - -

אבשלום וילן: בסך הכל גנבו שם - - -

איוב קרא: אתה יודע מי גנב את הפנסיה, בטח לא שר האוצר.

יצחק כהן: כחבר אופוזיציה אני אומר לך, תירגע.

בנימין נתניהו: על פועלי בניין שמעת?

בנימין נתניהו: אישרת בוועדה כל חודש איזה 50 - - -

אבשלום וילן: אמרת 120, כעבור חודשיים זה רק 70 מיליארד?

איוב קרא: מאנשים שניהלו את קרנות הפנסיה שמעתי איך הם ניהלו את זה, אני מתבייש, אני שמח שאנחנו מאחורי העניין והצלחנו לעשות צעד גדול בעניין.

איוב קרא: יש לי ויכוח עם שר האוצר בנושא השכבות החלשות.

איוב קרא: בהזדמנות זאת אני פונה אליו ושואל אותו, האם לא כדאי לעודד עובדות בפריפריה, לתמרץ אותן מדי חודש כדי שייכנסו למעגל העבודה?

איוב קרא: יש למשל מתפרה בחורפייש, משלמים למתרפה אלף שקלים עבור כל עובדת, מכניסים אותן למעגל העבודה, המעסיק משלם תוספת של כמה אלפים, כך ממעגל אבטלה עוברים לעבודה.

איוב קרא: לא התייחסת לנושא עובדים הזרים.

איוב קרא: יש תפנית בכל מה שקורה סביב הסוגייה הזאת, יש לזה השלכה על המשק.

איוב קרא: האם יש בריחת הון של ישראלים ומשקיעים לחו"ל, האם המגמה ממשיכה?

יצחק כהן: ראשית, אני רוצה להודות לבייגה שצירף לנו את הגרף של שנת 2000, פה אפשר לראות, אדוני שר האוצר, איך נוחתים מ-7.9 צומחים ל-מינוס 2.4.

יצחק כהן: אדוני שר האוצר, כאשר ב-2004 אתה רואה שיש צמיחה 6.1%, זה לא אומר שבשנת 2005 תהיה אותה תמונה.

בנימין נתניהו: זה בדיוק העניין, צריך לפעול ולהבטיח את זה.

יצחק כהן: אנחנו נמצאים באזור מאוד רגיש.

יצחק כהן: המהלך ההזוי הזה של "ההתנתקות" שמבצעת הממשלה, עלול לגרום למצב שקרה לבייגה בשנת 2000, שמייד לאחר מכן באוקטובר החלה נחיתה.

יצחק כהן: אז בואו לא נתלהב מגרפים, לא במזרח התיכון ולא במדינתו הקדושה.

יצחק כהן: אדוני שר האוצר, הגרף הזה מאוד מרשים, מגיע לך יישר כוח, אבל זה לא אומר שום דבר על שנת 2005, מכיוון שהרגישות היא אותה רגישות.

יצחק כהן: חבית אבק השריפה כרגע התמלאה בעוד אבק שריפה כי אנחנו לא יודעים מה ייקרה אחרי "ההתנתקות", זה ששומרים על שקט בקו יהודה ושומרון ולא מעיפים קסאמים לכיוון כפר-סבא, זה זמני, זה רק מראה שהם אסטרטגים גדולים יותר מראש הממשלה, הם כנראה שומרים את כל הקסאמים ביהודה ושומרון מתחת לבלאטות.

יצחק כהן: ברגע שיסתיים המהלך ברצועת עזה, תתחיל לקבל קסאמים לכיוון נתב"ג.

יחיאל חזן: זה זמני, זה "תהדייה".

אברהם-בייגה שוחט: שר האוצר אמר כמה פעמים, שהוא לא חושב שהמצב המדיני ביטחוני הוא קריטי לכלכלה.

אברהם-בייגה שוחט: הוא לא ייחס לזה משקל, שלמצב הביטחוני יש השפעה על המצב הכלכלי.

ניסן סלומינסקי: יצטרכו למגן את כל הגגות של גוש דן.

יצחק כהן: זה לא יעזור לכלכלה.

ניסן סלומינסקי: בדרום כבר ממגנים.

צבי הנדל: התחילו במיגון של הקיבוצניקים.

צבי הנדל: הקיבוצניקים, השמאלנים, הם בטראומה, ממגנים להם את הגגות בבטון.

אבשלום וילן: ובכל זאת הם תומכים ב"התנתקות".

צבי הנדל: יש לך טעות.

יצחק כהן: מצמרר לראות את הגרפים האלה, איך יכול להיות מציאות של 7.9, היה מצב פנטסטי, אני זוכר את ההצגה של בייגה בבית אמות משפט, מייד לאחר מכן פרצה האינתיפאדה, ידענו כולנו שעלול להיות מצב שכל העסק יקרוס - - -

בנימין נתניהו: אפשר להתווכח מה כל אחד מאתנו תרם לשנת 2000, אבל צריך לזכור נתון אחד יסודי, במהלך שנת 2000 ירד הנסד"ק ממדד של 5,000 למדד של 1,500.

בנימין נתניהו: זאת נחיתה, אי אפשר להשוות את הקריסה של וולסטריט ב-1929, שם היתה צניחה של 10%, פה היתה צניחה שאי אפשר לתאר אותה, אנחנו לא מכירים אותה בהיסטוריה.

בנימין נתניהו: כשם שהיה גיר שהעלה את מדינת ישראל למעלה, עליית הבועה העצומה הזאת, ממהלך 1999 לתוך 2000 היה סחף עצום, גל עלה ואותו גל לקח אותך וזרק אותך ישר לכרישים.

בנימין נתניהו: צריך לזכור את זה בשאר הניתוחים, לא שאני מבטל את ה"תרומה" של האינתיפאדה.

יצחק כהן: בכל אופן, צריך לקחת את כל הדברים בחשבון ולדעת שהממשלה עושה מהלכים שעלולים לקריסת כל הכלכלה.

יצחק כהן: אני מקווה שמה שקרה עם המדד אתמול הוא לא הסנונית שמבשרת את בוא האינפלציה, המדד פורסם אתמול ועלה ב- 0.7% כאשר ההשקעות - - -

ניסן סלומינסקי: זה בגלל העגבניות שעלו ב-40%.

יצחק כהן: לגבי השקעות בתשתיות, אני מברך אותך על ההשקעה בתשתיות, 24 מיליארד שקל השקעה ברכבות, זה חשוב מאוד, אבל דע לך אדוני השר, למדינת ישראל אין משאבי טבע, אין לה שום משאב מלבד המשאב האנושי.

יצחק כהן: המשאב האנושי שזה התשתית האמיתית, לא רק שאתם לא משקיעים בו, אתם מדכאים אותו.

יצחק כהן: ציבור ש-20% ממנו נמצא מתחת לקו העוני, ציבור הילדים, 30% ממנו אבודים, מחוקים, זאת הפגיעה הקשה ביותר.

יצחק כהן: כל 24 מיליארד שהשקעתם ברכבות, לו מחצית מזה היה מושקע ב"תשתיות האנושיות", הילדים האלה שמסתובבים רעבים, לא מחונכים, תראה מה קורה במערכת החינוך, שום רפורמה לא תצליח אם ילד מגיע הביתה רעב, רואה את ההורים שלו נמצאים בשבר, לא יעזור כלום, זה לא יצליח.

יצחק כהן: אתם לא מסיירים במקומות האלה, אתם לא מסתובבים שם.

יצחק כהן: התשתית האנושית של החברה בישראל מרוסקת, צריך להשקיע בתשתיות האלה, גם בבריאות וגם בחינוך.

יצחק כהן: אני רוצה לשאול את שר האוצר, למה קצבאות הילדים זה דבר מופקר כאשר נותנים 700 מיליון שקל למפלגה מושחתת, לצרכים מושחתים.

יצחק כהן: אפשר לקבל הסבר לדבר הזה?

יצחק כהן: דבר אחרון, אני מאחל הצלחה בנושא ועדת בכר.

1028: אדוני שר האוצר, אדוני היושב ראש, ידידיי חברי הכנסת, ראשית, אני מצטרף למחמאות ולברכות לשר האוצר על עבודתו והנפלאה באוצר.

1028: שנית אדוני השר, אני רוצה לומר לך, מזה כבר שנתיים אתה עשה רפורמות רבות, אם זה בנושא הבנקים, אם זה רפורמה במינהל מקרקעי ישראל ועוד, אבל יש רק רפורמה אחת שאנחנו מבקשים ממך לעשותה מזה שנתיים, הרפורמה בענף הבניין.

1028: בכל המפגשים שלנו הבטחת לי, שאתה נכנס לעומק בנושא הזה, אני בטוח שיש לך רבות לתרום בעניין.

1028: אחד הדברים המהווים בעיה, אני לא יודע אם שר האוצר מודע לכך, בעת רכישת דירה, 63% מערך הדירה הולך למיסוי.

1028: טעות אחת שאנחנו עשינו, ביטלנו מענקים.

1028: חדשות לבקרים אנחנו שומעים בתקשורת כי שר השיכון מתכוון להחזיר את המענקים.

1028: אז אני אומר לך, אדוני השר, תחזירו את המענקים, זה לטובת עם ישראל כולו.

1028: כרגע, כל ענף הבניין, זאת השנה התשיעית שהוא נמצא בהתמוטטות, הוא קורס, מדוע?

1028: כי עם ישראל חושב שהמענקים יחזרו והוא לא קונה דירות.

1028: אין ביקוש לדירות, הקבלנים מתמוטטים.

1028: לכן אדוני השר, אני מבקש ממך, תצרף את הנושא של הרפורמה בענף הנדל"ן לרפורמות שאתה מבצע.

1028: נושא נוסף, הכשרה מקצועית לעובדי בניין – בכל שנה אנחנו מעבירים תקציב, גם השנה העברנו 40 מיליון שקל בתקציב המדינה.

1028: אני לא יודע איזה הכשרה מקצועית יש?

1028: לא ראיתי תוכנית בנושא.

1028: אדוני שר האוצר, על פי בקשתו של חבר הכנסת יעקב ליצמן, יושב ראש ועדת הכספים, מחר אני מקיים דיון בוועדת הכספים בנושא העלאת המיסוי על העובדים הזרים, מוניתי לשבת בראשות ועדת המשנה שתדון בנושא.

1028: מרגע המינוי, לא עוזבים אותי המגזרים השונים, הבניין, החקלאות, המסעדות, כולם רוצים לדעת מה קורה.

1028: אדוני השר, זאת עוד מכה לענף הבניין.

איתן רוב: רק לחדד, זאת לא הטלת מס, זה היטל בגין עובדים זרים.

1028: כולנו יודעים שהמצב קשה בענפים השונים, אם זה בבניין ואם זה בחקלאות.

1028: אדוני שר האוצר, בוא לא נטאטא את הבעיה מתחת לשטיח בנושא המשכורות ברשויות המקומיות.

1028: עדיין מספר רשויות מקומיות לא משלמות משכורות.

1028: דבר אחרון בנושא המתנ"סים, אני מבקש ששר האוצר יצהיר, שגם פיילוט לא יהיה, כך לא תהיה מונחת סכין על צוואר העובדים במתנ"סים.

צבי הנדל: מכובדי, אל"ף, אני רוצה להתחיל עם איתן רוב, אפשר לשבח את מי שכל הזמן מקבל ביקורות, אז יישר כוח בשם אנשים רבים שמעריכים את העבודה שלך, צורת החשיבה, צורת הביצוע.

צבי הנדל: מעטים יודעים מה היה המצב הכלכלי ערב כניסת הממשלה הזאת לתפקידה ואתה למשרד האוצר.

בנימין נתניהו: גם אני לא ידעתי.

צבי הנדל: מי שידע מה המצב הכלכלי האמיתי של המדינה, לא יכול שלא לשבח את ההצלחות שהגענו אליהן, עם כל הכאב, אפילו אלה בתקשורת ששונאים אותך כמעט כמו את המתנחלים, לא יכולים שלא לשבח, בעניין הזה צריך להיות גס רוח בשביל לא להבין את המהלך שהוציא את המדינה מהבור הגדול.

צבי הנדל: יישר כוח.

צבי הנדל: הכיוון שאתה הולך בו, התיאוריה מקובלת, אבל צריך לוודא שהיא אכן מתבצעת, זאת אומרת, שאכן אנחנו מגיעים לתוצאות.

צבי הנדל: כשאתה אומר, אני לא רוצה לתת קצבאות למי שמסוגל לעבוד, ובלבד שילך לעבוד, שהנוסחה הזאת, גם אם אתה צריך לסבסד מפעל, אתה חייב בכוח ללכת על זה כי אז התמונה שלמה.

צבי הנדל: אני רוצה להקריא משפט מתוך מכתב שקיבלתי מזוג כלכלנים: לדעתי, למרות הבושה, אסור לכם להתבייש, אתם צריכים לפנות לממשלה ולהתריע על כך בקול רם, וזאת טרם שמענו, שעומדים בין יום להפוך אתכם מאנשים אמידים, עובדים ויצרנים המעשירים את המדינה במטבע זר יותר מכל אזור אחר בארץ, במעשה הנפשע שלהם הופכים אתכם לחסרי כל, פושטי יד המתווספים למאות אלפי המובטלים הנזקקים לבתי תמחוי וכו' וכו'.

צבי הנדל: אני מקריא זאת כי בסיום דבריו של נציג שינוי שמעתי, שהוא מבקש לדעת, האם ייעשו תיקוני חקיקה או לא ייעשו תיקוני חקיקה.

צבי הנדל: גם שמעתי בתקשורת את נציגי מרצ, שהם מאוד מוטרדים מהכסף שיישפך למתנחלים תאבי הבצע.

צבי הנדל: בהזדמנות חגיגית זאת אני רוצה לומר, שאנחנו יכולים לחסוך המון כסף למדינה, יש אפשרות לעשות זאת, זה לא בעננים, לעצור את התהליך המדרדר הזה, שהעמיד את אשקלון עם כמה מכשירי התראה נגד טילים, שלא היו, שמו אותם בשבועות האחרונים כי צה"ל חרד לאשקלון, עם מאות מיליוני השקלים שמתחילים להשקיע במיגון הקיבוצים והמושבים בנגב.

צבי הנדל: יושקעו מיליארדים נוספים, לא למתנחלים אלא בכל מה שיעלה מסביב לצורכי ביטחון.

צבי הנדל: אני חייב לומר לך, אדוני השר, הרי אתה לא רק שר האוצר, בעזרת השם, אתה מצפה להיות ראש ממשלה, נכון להיום גם אני מצפה, גם כשר בממשלה, בנושא ההתנתקות יש פה תהליך מאוד ישראלי, המון אנשים, גם מהשמאל, אחרי שיחה או דיון אומרים, אתם צודקים אבל לא אשנה את דעתי.

צבי הנדל: שמעתי השוואה לאמירה של אחד הרבנים הגדולים שלנו, שדיבר על אופיו של הישראלי שלא חוזר בו, הוא סיפר שבלילה אחד ראו גבשושית, אחד אמר שזה חתול.

צבי הנדל: השני אמר זה סלע.

צבי הנדל: הגיעו להסכמה, שיזרקו אבן, אם יישמע קליק, זה סלע, אם תישמע יללה, חתול.

צבי הנדל: זרקו אבן, נשמעה יללה, מייאו.

צבי הנדל: זה שטען שזה סלע אמר, אם לא הייתי רואה בעיניי, שהוא רץ ועושה מייאו, לא הייתי מאמין שאבן יכולה לרוץ ולעשות מייאו.

יחיאל חזן: אדוני שר האוצר, יש לך תפקיד קשה.

יחיאל חזן: כאשר נכנסת לתפקיד, מדינת ישראל היתה על פי התהום, אבל יחד עם זאת, יחד עם הצמיחה, רבים במדינת ישראל יש כאלה שלא "צומח" להם בשר במקרר.

יחיאל חזן: אני לא אומר, שצריך לחלק קצבאות.

יחיאל חזן: אבל אי אפשר מצד אחד לומר, אני לא אחלק, ומצד שני, אין מקומות עבודה, זאת האמת.

יחיאל חזן: לאנשים אין מקומות עבודה, אנשים רוצים לצאת לעבוד, הם לא מצליחים להביא הביתה אוכל כי אין להם מקום עבודה, אני לא מדבר על מי שגר בתל-אביב, אני מדבר על כאלה שגרים בפריפריה.

יחיאל חזן: אי אפשר לעזור לאנשים בסיסמאות, צריך למצוא פתרון.

יחיאל חזן: נכון שאין גידול באבטלה, אבל זאת שמחת עניים כי למי שאין מקום עבודה, המספרים האלה לא מעניינים אותו.

יחיאל חזן: דבר נוסף, למדינת ישראל מגיעים 26 אלף עובדים זרים בחקלאות.

יחיאל חזן: את החקלאים שחטת.

יחיאל חזן: אמר כאן קודם איתן רוב, שזה לא מס, זה היטל.

יחיאל חזן: אז יש היטל של 2.25% נקודות זיכוי, יש 8% תוספת על המשכורת של העובד הזר, 1,155 שקלים הולכים למשרד הפנים, עוד 504 שקלים הולכים בכל שנה למשרד התעסוקה, על מי משיטים את כל הדברים האלה?

יחיאל חזן: על החקלאים שבסוף לא יכולים לשלם את מחיר המים.

יצחק כהן: שיעסיק יהודים.

יחיאל חזן: יהודים לא רוצים לעבוד בחקלאות, יהודים לא עבדו בחקלאות מאז מלחמת ששת הימים.

יצחק כהן: אל תאמינו לזה.

1028: אתה היום יכול להיכנס לחממה?

יחיאל חזן: יהודים בודדים עובדים בחקלאות.

יחיאל חזן: דרך אגב, השכר שם הוא 5,000 שקלים, עם 5,000 שקלים אי אפשר ללכת לבנק.

יצחק כהן: העובדים הזרים הם גורם מספר אחת לאבטלה.

יחיאל חזן: אני כבר לא מדבר על ההיטלים על העובדים הזרים שעובדים בבניין, אני מדבר על החקלאים.

יחיאל חזן: אם חקלאי לא מעבד את השטח שלו, הערבי או הבדואי משתלט על השטח שלו.

יחיאל חזן: הם שומרים על הקרקע של המדינה.

יחיאל חזן: אחרי שהידקנו את החגורה, הגיע הזמן לעשות רביזיה בעניין.

יחיאל חזן: לגבי הפריפריה – יש קבלנים עם מלאי דירות בנגב, בבאר-שבע, ש"קברנו" אותם, יכול להיות בצדק, בגלל התוכנית הכלכלית, אבל בפועל, אין שם מכירת דירות.

יחיאל חזן: תראה מה קורה בבאר-שבע, בצפת, בקרית שמונה, שם לא נמכרות דירות.

יחיאל חזן: צריך לעשות חשיבה נוספת בעניין, עוד שנה ועוד שנה ושום דבר לא השתנה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לחזק את חברי הכנסת דניאל בנלולו ויחיאל חזן בנושא המענקים.

יעקב ליצמן: על אף שיש צמיחה, בענף הנדל"ן עדיין קיים מיתון.

יעקב ליצמן: אם רוצים להעלות את הצמיחה, חייבים להתחיל בענף הנדל"ן.

יעקב ליצמן: הנדל"ן מביא הכנסות, מסים, עורכי דין, רו"ח.

יעקב ליצמן: הדבר הראשון שצריך לעשות, להחזיר את המענקים.

יעקב ליצמן: רבותיי, היום כולם דורשים את זה, הגיע הזמן ששר האוצר, יחזיר את המענקים לפחות בפריפריה, זה אל"ף בי"ת של הצמיחה בענף הנדל"ן.

יעקב ליצמן: דבר שני בנושא קצבאות הילדים - המדינה משקיעה כל כך הרבה כסף בהבאת עולים מחו"ל ארצה, נותנים להם משכנתאות, מענקים, מה לא, אבל עלייה פנימית לא עושים.

יעקב ליצמן: צריך לעשות רפורמה בקצבאות הילדים, לראות מה עשית בשנתיים האחרונות בנושא.

בנימין נתניהו: אני רוצה להודות לחברי הכנסת על המילים המשבחות, אני גם רוצה לנסות לענות לכם על הביקורת ועל שאלותיכם.

בנימין נתניהו: אין אפשרות לעשות הפרדה בין מדיניות כלכלית למדיניות חברתית, זאת מקשה אחת.

בנימין נתניהו: חבר הכנסת שוחט אמר נכון, ששנת 2000 היתה שנת שיא, אבל היו לה כל מיני גורמים שסייעו לה, בראש וראשונה, העלייה האדירה של שוק ההיי-טק, שהוא הממסר הראשון של הכלכלה הישראלית.

בנימין נתניהו: קודם ההיי-טק נכנס לפעולה ואז הוא ממסר לחלקים אחרים של הכלכלה.

בנימין נתניהו: היה כאן נחשול אדיר, הוא העלה את כולנו אבל הנחשול הזה ירד.

בנימין נתניהו: כמו כן, היתה לנו אינתיפאדה, גם זה היווה פגיעה.

בנימין נתניהו: אני מעולם לא אמרתי, וגם היום אינני גורס, שהמצב הביטחוני – אם תרצו, למצב הביטחוני המדיני אין השפעה על הכלכלה – מכיוון שהמצב המדיני לא תלוי רק בנו, הוא תלוי בפרטנר, המצב הביטחוני יותר תלוי בנו ואנחנו יכולים לפעול חד צדדית, המצב הכלכלי גם הוא תלוי בנו.

בנימין נתניהו: נניח שאין לנו פרטנר, אז לא נעשה כלום?

בנימין נתניהו: לא היו לנו הסכמי שלום עם הערבים במשך עשרות שנים, לא הגדלנו את הכלכלה, אמרנו אין מה לעשות?

בנימין נתניהו: ודאי שלא, פעלנו ועוד איך פעלנו.

בנימין נתניהו: כך אני טוען גם היום.

בנימין נתניהו: עם כל ההערכה שלי לשנה המיוחדת הזאת, שנת 2000, יש גורמים חיצוניים שתרמו לה וגורמים מקומיים שתרמו, עדיין צריך להשיב לשאלה ששאל חבר הכנסת יתום, מה רמת התל"ג לנפש?

בנימין נתניהו: רמת התל"ג לנפש בשנת 2004 היתה כ-17.3, 17,300 דולר.

בנימין נתניהו: זה ממקם אותנו בעשירייה השלישית במדינות העולם.

בנימין נתניהו: אני רוצה שתדעו, התל"ג לנפש, הסכום הזה צמח בתחילת שנות ה-90, מהרגע שהעלייה ירדה, מסוף שנת 1995, אנחנו רואים את זה בנתוני הלמ"ס, יש עצירה של הצמיחה.

בנימין נתניהו: צריך להבין, בעשור מאמצע שנות ה-90 עד אמצע שנת 2005, היו מדינות שצמחו הרבה יותר מהר מאתנו, גם כשלא היתה אינתיפאדה וגם כשהם לא נהנו מבועת ההיי-טק.

בנימין נתניהו: הדוגמה של אירלנד מוכרת, היא הדרמטית ביותר והיא חשובה משום שזו היתה מדינה נכשלת, היתה לה מדיניות "חברתית" שהיתה אנטי חברתית, שהביאה אותה להיות במקום האחרון באירופה.

בנימין נתניהו: אירלנד שינתה את המדיניות שלה מן הקצה אל הקצה.

בנימין נתניהו: התל"ג לנפש שלה נמצא היום במקום השלישי בעולם, לא באירופה, את אירופה היא עברה מזמן.

בנימין נתניהו: את בריטניה הגדולה, האחות הבכירה שלה, היא עברה מזמן.

בנימין נתניהו: אירלנד הגיעה להישגים כבירים.

בנימין נתניהו: אם אנחנו 17,000 דולר, הם בערך 34,000 דולר לנפש.

בנימין נתניהו: זאת אומרת, היא עשתה הכפלה אדירה.

בנימין נתניהו: נתתי דוגמה לפני ימים אחדים של מדינה אחרת, אנחנו נמצאים במצב, שקפריסין כמעט עברה אותנו.

בנימין נתניהו: קפריסין איננה מעצמת היי-טק, היא לא בדיוק מרכז הידע העולמי.

בנימין נתניהו: מה שהם עשו, פתחו את הכלכלה, דרגות התחרות בכלכלה נפתחו בצורה דרמטית בקפריסין היוונית.

בנימין נתניהו: גם באירלנד ובסינגפור, הדוגמות מוכרות לכם, כולן היו מדינות מאחורינו, או שהן הדביקו אותנו או שעברו אותנו בקלות.

בנימין נתניהו: וזה הרבה לפני הבועה, קריסת הבועה והרבה לפני האינתיפאדה.

בנימין נתניהו: לכן הנתון החשוב והדבר החשוב ביותר הוא, להבין מדוע הן צמחו כך.

בנימין נתניהו: צריך להבין, שמצבן החברתי והכלכלי שהוא חד עליהן, מצבן היה קשה מנשוא, אבל מצבן השתפר לבלי היכר.

בנימין נתניהו: אירלנד שגוועו ברעב שם קרוב למיליון בני אדם במאה ה-19, אירלנד שהיגרו ממנה, יש 40 מיליון אירים בארצות הברית ו-4 מיליון אירים באירלנד, אירלנד זו פותחת לשכות עבודה בשיקגו ובניו-יורק לאמריקנים שיבואו לאירלנד.

בנימין נתניהו: מצב העניים באירלנד השתפר מאוד.

בנימין נתניהו: ובכן, מה הן עשו?

בנימין נתניהו: מה שעשו כל המדינות האלה, עשו אותו הדבר שאנחנו עושים.

בנימין נתניהו: אני מעתיק מהן.

בנימין נתניהו: לא בפנסיות.

בנימין נתניהו: בפנסיה אף אחת עוד לא עשתה, הרבה אמרו, שהיו רוצות שתהיה להן התעוזה לעשות את מה שאנחנו עשינו, אבל חוץ מזה, הדברים האחרים שהן עשו, הסתכלתי מה הן עשו כדי לצאת מהמצוקה, מהעוני הנורא שהיו תקועות בו?

בנימין נתניהו: הן הלכו לכאורה למדיניות אנטי חברתית שהוכחה כחברתית ביותר.

בנימין נתניהו: אני רוצה לתת לכם דוגמה מה אנחנו עשינו ולהשוות מול אירלנד דווקא בצד החברתי.

בנימין נתניהו: המדיניות שלנו היתה, לפתור את הבעיה החברתית שלנו על ידי מתן קצבאות.

בנימין נתניהו: יש גידול עצום בקצבאות משנת 1990 עד שנת 2002, גידול עצום בקצבאות.

בנימין נתניהו: אירלנד הלכה בכיוון אחר לגמרי.

בנימין נתניהו: מדד אי השוויון עלה במקביל, מדד אי השוויון, מה שנקרא מדד ג'יני, שאמור לראות את הפערים בחברה, גדל בצורה מטאורית יחד עם הקצבאות.

בנימין נתניהו: ככל שהגדלנו את הקצבאות, כך גדל אי השוויון.

בנימין נתניהו: זה ברור גם למה, כי אדם שמורגל לחיות על קצבה, הוא לא יכול להתרומם מעבר לקצבה.

בנימין נתניהו: אדם שהולך לעבוד משדרג את עצמו בעבודה, וזה קורה כמעט לכל אחד מאתנו.

בנימין נתניהו: כל אחד שאתם מכירים, הוא יכול להתחיל ברבע משרה, חצי משרה, לקבל משרה מלאה והשכר שלו עולה במהלך הזמן.

בנימין נתניהו: אבל בקצבאות, אם אתה מקבע אוכלוסייה, אגב, הגידול הזה הוא גידול של פי 15%, קצב הגידול של מספר מקבלי הקצבאות בארץ גדל בתקופה הזאת פי 15% יותר מהר מאשר קצב גידול האוכלוסייה.

בנימין נתניהו: האוכלוסייה גדלה ב-40%, מספר מקבלי הקצבאות גדל ב-600%.

בנימין נתניהו: זה גידול עצום, עצום.

בנימין נתניהו: אי השוויון גדל.

אברהם-בייגה שוחט: אתה מדבר על סך כל הקצבאות, בקצבאות ילדים, בקצבאות זקנה?

בנימין נתניהו: בקצבאות הבטחת הכנסה.

אברהם-בייגה שוחט: קודם כל תגיד הבטחת הכנסה.

אברהם-בייגה שוחט: הבטחת הכנסה זה 3 מיליארד מתוך 40 מיליארד של הביטוח לאומי, צריכה להיות פרופורציה.

בנימין נתניהו: אבל זה משקיע על כל הכלכלה.

בנימין נתניהו: אני רוצה להראות לכם גרף, שהוא החשוב ביותר לדיון שהעליתם כאן.

בנימין נתניהו: אני לא מצפה שהשיח הציבורי ישתנה, הוא לא ישתנה כי אנחנו מכירים את הכללים של ההתקפות.

בנימין נתניהו: אבל אני רוצה לפנות אליכם כחברי ועדת הכספים, בישראל, מדד אי השוויון שלנו היה די רצוף, די שטוח, עד שהתחיל הגידול הגדול מאוד בהבטחת הכנסה.

בנימין נתניהו: הצמיחה האדירה הזאת זה מה שתיארתי.

בנימין נתניהו: מרגע שהתחלנו להגביל את הבטחת הכנסה, יש גידול עצום באי השוויון.

בנימין נתניהו: לעומת זאת, תסתכלו מה קרה באירלנד.

בנימין נתניהו: אירלנד היתה באי שוויון גבוה מאתנו, באופן משמעותי גבוה מאתנו.

בנימין נתניהו: היא התחילה את התוכנית שלה באמצע שנות השמונים.

אברהם-בייגה שוחט: זה אחרי המיסוי בקצבאות או שזה באי שוויון כלכלי?

סמדר אלחנני: זה אחרי שוויון כלכלי או אחרים מסים?

בנימין נתניהו: לדעתי זה אחרי מסים, ג'יני אחרי מסים.

בנימין נתניהו: מה שקרה באירלנד לעומת מה שקרה אצלנו, איך שלא תיקח את הנתונים, עם מסים, בלי מסים, זה לא ישנה כלום, כי נתונים כאלה הם כל כך דרמטיים שדבר אחד עולה כאן, בישראל אי השוויון הלך וגדל כתוצאה ממדיניות הקצבאות המפליגה שלנו.

בנימין נתניהו: באירלנד הם הלכו בכיוון, כיוון שאנחנו הולכים בו עכשיו.

בנימין נתניהו: זה נכון, אי השוויון עדיין המשיך לצמוח באופן איטי, אבל בשלב מסוים הוא ירד וירד בצורה מתונה פחות ממה שהוא היה.

בנימין נתניהו: אצלנו, אי השוויון חצה את אירלנד באמצע שנות התשעים והוא ממשיך לעלות.

בנימין נתניהו: אלמלא היינו עושים את הצעד הזה - - -

אברהם-בייגה שוחט: אפשר לקבל את השקף הזה?

בנימין נתניהו: כן, בהחלט.

יולי תמיר: זה שיש איזה שהיא הלימה, זה לא אומר שזה הגורם המסביר.

יולי תמיר: היה מעניין לראות את הקוראלציה לעוד כמה אירועים שקרו במשק כדי להבין את זה, כולל העלייה, כולל האינתיפאדה.

יולי תמיר: עם כל הכבוד, אדוני שר האוצר, זה שאתה מראה את זה כך, זה לא אומר שזה הגורם המסביר והקצבאות הן הסיבה.

בנימין נתניהו: המדיניות שנקטו המדינות האלה, שאנחנו במידה רבה משכפלים חלק ניכר, זה לא רק מעבר מקצבאות לעבודה, המדיניות שלהן כללה פתיחת מונופולים, צמצום הממשלה, הורדת מסים, הפרטת שירותים וייעולם ואפילו הגדלת השירות - - -

אבשלום וילן: הורדת המע"מ.

בנימין נתניהו: כן, הן גם הורידו את המע"מ.

בנימין נתניהו: כלומר, היה מכלול של צעדים שנעשו, שהביאו לכך שהמדינות האלה התחילו לצמוח הרבה יותר מהר.

בנימין נתניהו: עם הצמיחה הן גם הורידו את שיעורי העוני האמיתיים שלהן.

בנימין נתניהו: העוני אצלנו, גם אצלן, זה מדד יחסי, זה חציון של חציון.

בנימין נתניהו: אבל אם אתה מסתכל על סל המוצרים, מה האירי הממוצע קונה, הוא קונה בדיוק כפליים במחירים של היום ממה שקנה לפני כן.

בנימין נתניהו: הן צמחו והוציאו את עצמן מהעוני ואנחנו נאבקנו על החלוקה, איך אנחנו מחלקים, מחלקים עוד מהתקציבים.

בנימין נתניהו: לכן אנחנו הולכים בתפיסה אחרת שהוכיחה את עצמה בכמה וכמה מדינות, הוציאה אותן מהמצוקה החברתית והכלכלית גם יחד.

בנימין נתניהו: השאלה, מה אנחנו רוצים לעשות.

בנימין נתניהו: אני רוצה להזכיר לכם, עלו טענות רבות, גם מתוך הוועדה, נגד המדיניות הזאת.

בנימין נתניהו: המדיניות החברתית האמיתית היא לא מדיניות של חלוקה ללא הבחנה לאלה שיכולים לעבוד ואלה שלא יכולים לעבוד.

בנימין נתניהו: זה אומר שאתה עושה הפרדה יסודית, זאת הטרגדיה שלנו.

בנימין נתניהו: הטרגדיה שלנו היתה, שחיברנו בין שתי אוכלוסיות, כשבחור צעיר בן 25 או 35, שיכול לעבוד, הוא בריא בגופו ובנפשו, מקבל קצבה מהמדינה, אנחנו עושים עוול לנזקק האמיתי, אנחנו עושים עוול לנכה, אנחנו עושים עוול ליתום, אנחנו עושים עוול לילד הרעב, אנחנו עושים עוול לכולם.

בנימין נתניהו: מכיוון שקודם כל הקצבה מצטמצמת, שנית, כדי לתת לזה שיכול לעבוד ואיננו עובד, כדי לתת לו אני מוכרח להעלות את שיעורי המס.

בנימין נתניהו: כשאני מגדיל את שיעורי המס – וזה מה שקרה אצלנו - אתה גורם ליותר ויותר אנשים ממפעלים ללכת הביתה.

בנימין נתניהו: מפעלים קורסים, אתה פולט עוד עובדים ואז אתה שוב מעלה את המס.

בנימין נתניהו: ועוד נפלטים, ואתה מגדיל עוד קצבאות ואתה מעלה שוב את המסים.

בנימין נתניהו: אם תוסיפו את זה לנמלים פקוקים, שמבריחים משקיעים, לרמת ביורוקרטיה שאין שנייה לה, למדיניות שהקשתה פה על כל תחרות, למחירי טלפוניה שהיו בשמיים עד שנכנסה התחרות, אתם לוקחים את כל אלה יחד, מבינים שהיינו על סף קריסה חברתית.

בנימין נתניהו: אני לא יכול לתאר לכם מה היה קורה, הדרך היחידה להסביר לכם מה היה קורה, לתת לזה לקרות.

בנימין נתניהו: יכולתי להגיד, שאני לא מקבל את תפקיד האוצר, אני לא יודע מה היה קורה, אולי מישהו אחר היה עושה את הצעדים האלה.

בנימין נתניהו: אם היינו קורסים ומגיעים למצב של ארגנטינה, מה עושה ארגנטינה עכשיו כדי לצאת מזה?

בנימין נתניהו: היא מורידה מסים, היא מצמצם קצבאות, אין לה דרך אחרת, היא מתחילה לצמוח.

יולי תמיר: מה שכר המינימום באירלנד?

בנימין נתניהו: שכר המינימום באירלנד לא עלה, גם לא היתה תביעה - - -

יולי תמיר: אבל מהו?

בנימין נתניהו: הרבה יותר גבוה מישראל, זה ברור, משום שהתל"ג גדל, אבל בזמנו הוא היה יותר נמוך כי אירלנד היתה במצב של הכנסה לנפש יותר נמוכה.

אבשלום וילן: שם ישבו כולם יחד והסכימו על מדיניות לאומית.

בנימין נתניהו: נכון מאוד.

בנימין נתניהו: אתה צודק חבר הכנסת וילן, ארגוני העובדים הסכימו ללכת עם המדיניות של הממשלה.

בנימין נתניהו: במשך 15 שנה, חברת הכנסת יולי תמיר, ארגוני העובדים לא ביקשו להעלות את שכר המינימום.

אבשלום וילן: והממשלה גם הקשיבה לארגוני העובדים, זה הצד השני.

בנימין נתניהו: מה שנכון לגבי אירלנד, שארגוני העובדים הלכו יד ביד עם הממשלה לתוכנית שאנחנו מדברים עליה.

בנימין נתניהו: מספיק שהם לא תבעו העלאת שכר מינימום במשך 15 שנה, זה אומר יותר מכל דבר אחר.

בנימין נתניהו: זה נכון, באירלנד הלכו יחד במדיניות שאני מתאר.

בנימין נתניהו: אבל חשוב לדעת, אנחנו עוד לא שם.

בנימין נתניהו: שאלתי את סטנלי פישר, כמה זמן לוקח עד שברור לגמרי שיש לך טיוב חברתי?

בנימין נתניהו: זה יכול לקחת עוד שנה, עוד שנתיים.

בנימין נתניהו: בוודאי שאפשר לעשות צעדים מתקנים תוך כדי.

בנימין נתניהו: אם לא היינו עושים את הצעדים כפי עשינו אותם, אתם אומרים במינון אחר.

בנימין נתניהו: במינון אחר, רבותיי, אני בטוח שמי שישב פעם ליד השולחן הזה, יודעים שאנחנו עומדים בפני מפולת, אין מינון אחר.

בנימין נתניהו: אם לא היינו עושים את הצעדים הקשים האלה, לא היינו מהמצב הזה, ויצאנו ממנו.

בנימין נתניהו: אני אומר, החלק הקשה מאחורינו.

בנימין נתניהו: אני טוען שני דברים.

בנימין נתניהו: טיעון אחד, שהדרך לצאת מהפח החברתי, לא להמשיך במדיניות ההיא כי היא בעצם הכניסה אותנו לשם.

בנימין נתניהו: היא הכניסה אותנו למצוקות חברתיות אדירות.

בנימין נתניהו: אני גם מסרב לראות בבני העם שלי - העם הכי מוכשר בעולם, אזרחי ישראל כולם - כאוסף של מקרי סעד.

בנימין נתניהו: אני לא חושב שזה גורלם.

בנימין נתניהו: יש מקרי סעד, יש נכים, יש קשישים, יש נכים ויש אחרים, נכון, הם לא יכולים להיות בשוק העבודה, הם לא צריכים להיות בשוק העבודה ואנחנו לא מצפים מהם שהם יהיו שם.

בנימין נתניהו: אבל ההפרדה בין מי שיכול לעבוד לבין מי שלא יכול לעבוד, חייבת להתבצע.

בנימין נתניהו: אתם אומרים אין מקומות עבודה, זה לא נכון.

בנימין נתניהו: אל"ף, משום שהוצאנו ונמשיך להוציא את העובדים הזרים.

בנימין נתניהו: שנית, בגליל מעסיקים ישראליים משוועים לידיים עובדות אבל הישראליים לא הולכים עדיין לעבוד.

בנימין נתניהו: יש לזה הסברים לא מעטים.

בנימין נתניהו: אז קודם כל יש מקומות עבודה, אבל מצד שני, יש גם אנשים שלא יכולים לעבוד כמה שלא נרצה.

בנימין נתניהו: לכן בתקציב הנוכחי, שאתם העברתם יחד אתנו, העברנו מיליארדים לעזור לאנשים שלא יכולים לעבוד.

בנימין נתניהו: אמרנו, ברגע שנתחיל בתוכנית של הצמיחה, נקבל יותר כסף לתת לאלה שאינם יכולים, אבל לא ניתן לאלה שיכולים לעבוד, זה אנחנו לא עושים.

בנימין נתניהו: את הקו הזה אנחנו יכולים להמשיך כי יש לנו עוד מה לתת לאלה שאינם יכולים לעבוד.

בנימין נתניהו: זאת המדיניות שלנו.

בנימין נתניהו: אז לא יכולנו לתת בהתחלה, לא היה לנו כלום, היינו בשבר מוחלט.

בנימין נתניהו: אבל היום אנחנו יכולים ולכן אנחנו נותנים.

בנימין נתניהו: מעת לעת נבוא ונאמר, אנחנו רוצים להוסיף כאן ולהוסיף כאן.

בנימין נתניהו: אני אומר בתפיסה הקונספטואלית, שהטיפול בבעיה החברתית היא דרך מדיניות כלכלית שמעודדת צמיחה, מעודדת יזמות, מעודדת השקעות, מעודדת עבודה, ושעושה מעל הכל את ההפרדה בין אוכלוסייה שיכולה לעבוד לבין זו שלא יכולה לעבוד.

בנימין נתניהו: אני טוען, שאי עשיית ההבחנה הזאת היא המדיניות האנטי חברתית והכי לא צודקת שיכולה להיות.

בנימין נתניהו: נשאלתי לגבי ענף הבניין על ידי חבר הכנסת דני בנלולו – אני חושב שיש פה בעיה יסודית, יש כאן עודף של היצע מעל הביקוש, בשנים קודמות בנו יותר ממה שהשוק דרש וזאת הבעיה היסודית בשוק הבנייה.

בנימין נתניהו: מאידך, המלאי הזה הולך ומתרוקן.

בנימין נתניהו: שנית, אנחנו יכולים לעודד, את זה אנחנו נעשה.

בנימין נתניהו: גם בהמלצתך וגם בהמלצתו של חברי איוב, האצתם בי לבדוק, איך ניתן לתת עזרת ביניים לפריפריה, כתוצאה מזה נכנסתי לדיונים עם שר השיכון.

בנימין נתניהו: אנחנו בדיונים בנושא הזה.

בנימין נתניהו: יש דרכים נוספות שאנחנו יכולים לסייע.

בנימין נתניהו: לגבי הפריפריה בכלל, הפתרון הוא לא בסבסוד מתמשך, זאת ברירת מחדל.

בנימין נתניהו: הפתרון האמיתי, להביא לשם תעסוקה וצירי תנועה מהירים.

בנימין נתניהו: צירי תנועה אנחנו פורסים.

בנימין נתניהו: תעסוקה - שר התיירות ואנוכי היינו על שפת הכינרת והודענו על פתיחת פרויקט מרכז מורשת, לא מורשת שלנו, מורשת של האבנגליסטים.

בנימין נתניהו: צריך להבין, אנחנו מתכוונים להביא לשם מיליון תיירים.

בנימין נתניהו: הבאנו לשם את ראשי הקהילה הזאת, קהילה עצומה, אנשים שחולשים על רשתות טלוויזיה.

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים לפתח שם בתי מלון וחבילות תיור בהיקפים גדולים.

בנימין נתניהו: התגובה שלהם היתה מדהימה.

בנימין נתניהו: אמרו, יש לכם את הנכס הזה כל השנים האלה, יש לכם את הכינרת, יש לכם את כפר נחום, אנחנו מעוניינים להביא את האנשים שלנו, אנחנו יכולים להביא את האנשים בהמונים, איפה הייתם כל הזמן הזה?

בנימין נתניהו: המקום היה, איפה אתם הייתם?

בנימין נתניהו: אמרתי, שאני שמח לשמוע, עכשיו נקבל הצעות שונות ונעמיד אותן למכרזים.

בנימין נתניהו: בים סוף בנגב אנחנו מתכוונים לבנות פרויקט משולב של תיירות שמבוסס גם על בתי קזינו וגם על מלונות.

יצחק כהן: קזינו באילת?

בנימין נתניהו: כן, אני מודיע לחברים, גילוי נאות.

אברהם-בייגה שוחט: פעמיים ניסיתי להעביר קזינו, פעם אחת מי שהצביע נגד היה סילבן שלום, פעם שנייה אופיר פינס.

בנימין נתניהו: אני רוצה לומר לחבר הכנסת דני בנלולו לגבי הרשויות המקומיות – אני חושב שרוב הבעיות נפתרו, יוסי בכר פתר שם בעיה עם בעיות האשראי של השלטון המקומי.

בנימין נתניהו: מדובר בקומץ רשויות, חלקן עם בעיות שאני לא רוצה לדבר עליהן סביב השולחן הזה.

בנימין נתניהו: לא כל הבעיות הן בעיות שאנחנו יכולים לפתור.

בנימין נתניהו: חלק מהבעיות נובעות מדברים שחורגים מכל ניהול תקין, ניהול לא תקין.

בנימין נתניהו: דברים הרבה יותר חריגים מזה.

בנימין נתניהו: לא הכל אנחנו יכולים לפתור.

בנימין נתניהו: מה שאנחנו יכולים לפתור, זה מתבצע דרך תוכניות הבראה שהן כמעט שלמות.

בנימין נתניהו: יוסי, אני צודק, פתרו את כולן?

יוסי בכר: התהליך מתקדם.

יוסי בכר: אשראי מועבר לרשויות.

יוסי בכר: גם שערי הריבית משחקים לטובתנו.

בנימין נתניהו: נשאלתי בנושא הנדל"ן והמיתון בנדל"ן, הדברים ניתנים ליציאה, לא הייתי מגזים בנושא הנדל"ן כי בסוף אתה לא יכול להתגבר על עקומת ביקוש והיצע.

בנימין נתניהו: כלומר, אתה יכול לדחוף אותה עד גבול ידוע, אבל אתה לא יכול לשנות מצב שעדיין יש לך יותר דירות מאנשים שמבקשים לגור בהן.

בנימין נתניהו: אני יודע שהצעתך היא, שנגדיל את מספר האנשים שמבקשים לגור בהן באמצעים של תמרוץ קצבאות.

בנימין נתניהו: חבר הכנסת ליצמן, אני מעדיף לארגן את הארוחות החמות, אני מעדיף, להביא את הסיוע לילד מאשר להורים.

בנימין נתניהו: כשם שאני מעדיף לעזור לאמהות חד הוריות, בהסעות, בטיפול בילדים, בצהרונים, אנחנו עושים פרויקטים בעניין הזה, הפחתה מצד אחד, הכרה לצורכי מס במטפלות, מול עידוד צהרונים, תמרוץ וכו'.

בנימין נתניהו: אני מעדיף לעשות את זה בצורה הזאת, לתת את הסיוע החברתי ישירות לצרכן ולא כדבר עוקף הכנסה.

בנימין נתניהו: הכנסה, אדם ילך לעבוד, אדם שצריך לקבל סיוע מיוחד יקבל ישירות, אבל לא יקבל אותו בדרך עוקפת כי מכאן אנחנו נכנסים לאותו עיוות בין אלה שיכולים לעבוד לאלה שאינם יכולים לעבוד.

אהוד רצאבי: בעניין המטפלות אתה מדבר על הפיילוט - - -

בנימין נתניהו: אנחנו מריצים שתי תוכניות.

בנימין נתניהו: שום פיילוט לא ייתן לך, אף פעם זה לא נקי קליני מדעי, יש לך השפעות מקומיות כאן והשפעות מקומיות כאן.

בנימין נתניהו: אבל אחרי שנגמור את הפיילוט נוכל להסיק מסקנות.

בנימין נתניהו: המשמעות של הדבר, שנוסיף סיוע.

בנימין נתניהו: אני לא יודע מה הסיוע היעיל יותר.

בנימין נתניהו: יש טענה שזה יותר יעיל, אני לא בטוח שזה יותר יעיל, אני לא בטוח, שלעזור לצהרון או להסעה, זה לא יותר יעיל - - -

יולי תמיר: יותר צודק כי מי שנמצא מתחת לסף המס, נקודות הזיכוי לא נותנות כלום.

בנימין נתניהו: אני מסכים אתך.

אהוד רצאבי: שאלתי, האם יש כוונות לפרוץ את מסגרת התקציב?

בנימין נתניהו: ממש לא, אין שום כוונה כזאת.

בנימין נתניהו: אני חושב שזה יגרום הרבה נזק.

בנימין נתניהו: נשאלתי, למה לשמור על אחוז הגידול של רף ההוצאה?

בנימין נתניהו: משום שעדיין מדינת ישראל נמצאת ברמה הרבה יותר גבוהה, שאפילו הוצאות הביטחון שלה אינן מצדיקות את זה.

בנימין נתניהו: גם אחרי שאתה מוריד את הוצאות הביטחון, זה עדיין מאוד גבוה.

בנימין נתניהו: אל תשכח שגם למדינות אחרות יש הוצאות ביטחון.

בנימין נתניהו: אז אם אקח את הרמה הממוצעת של הוצאות הביטחון שלהן, אתה עדיין גבוה.

בנימין נתניהו: אולי עכשיו קיזזנו קצת את המרחק.

בנימין נתניהו: הכלכלה לא מתחשבת בהוצאות הביטחון שלך.

בנימין נתניהו: אם אתה צריך לשלם את זה, שלם את זה ותתייעל במקומות אחרים.

בנימין נתניהו: לדעתי נעשה טעות גדולה מאוד אם נפרוץ את המסגרת התקציבית, עשינו את זה באופן חד פעמי לטובת "ההתנתקות", זאת הוצאה גדולה מאוד, היא תגיע ל-2.2 מיליארד השנה וסכום זהה בשנה הבאה.

בנימין נתניהו: אין לנו שום כוונה לפרוץ את התקציב ואעשה כל שביכולתי למנוע את זה.

1028: זה נכון שלא נותר שקל אחד ברזרבה?

בנימין נתניהו: הרזרבה בדרך כלל נאכלת ואז יש רזרבה משרדית.

בנימין נתניהו: אנחנו אכלנו גם את הרזרבה המשרדית.

יעקב ליצמן: אני מודה לשר האוצר, תודה רבה, הישיבה נעולה.