ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 272, 2004-10-19 09:00

שלום שמחון: אני פותח את הישיבה בנושא הצעת חוק גלי צה"ל – שידורי רדיו של צבא-הגנה לישראל (שידורי חסות ותשדירי שירות), התשס"ד-2004.

שלום שמחון: מי רוצה לפתוח?

ישי יודקביץ: זה דיון שני להצעת החוק.

ישי יודקביץ: אנחנו רוצים להתחיל בסעיפים.

ישי יודקביץ: אני מזכיר שזאת הצעת חוק ממשלתית.

ישי יודקביץ: להבדיל מהצעות החוק הפרטיות שהיו בכנסת והתקבלו בקריאה טרומית, הצעת החוק הזאת מסוכמת על ידי משרדי הביטחון, התקשורת והמשפטים.

ישי יודקביץ: היא מצלמת מצב הקיים היום בשידורי גלי צה"ל.

ישי יודקביץ: הצעת החוק נובעת, במקביל להליכים של "רדיו קול רגע", שבג"צ המליץ בפני המערכת לקבוע הסמכה בחוק להמשך שידורי החסות ותשדירי השירות.

אתי בנדלר: זה מה שהוא המליץ בדיוק?

כוכי מרדכי: זה ממש לא מה שהוא המליץ.

אתי בנדלר: אם אני זוכרת נכון, הוא המליץ להסדיר את החקיקה.

ישי יודקביץ: להסדיר בחקיקה.

ישי יודקביץ: שלושה עיקרים להצעת החוק: ההסמכה, הפיקוח והעיקר המרכזי זה ההגדרות של תשדיר שירות בשידור חסות.

ישי יודקביץ: נקרא את כל הפסקאות ואת כל הסעיפים, ונראה על מה מדובר.

ישי יודקביץ: מקוטב ציבורי אחד של שידור חסות ועד לקוטב שנושק למסחריות קבענו כללי פיקוח ספציפיים בחקיקת משנה בשיתוף שר הביטחון ושר התקשורת בוועדה שתוקם לצורך העניין.

ישי יודקביץ: יש מעורבות של ועדה שאנחנו מבקשים שתוקם מקרב חברי מליאת רשות השידור - ואנחנו נראה את זה גם בהמשך הקריאה של החוק - שתפקח על התשדירים.

ישי יודקביץ: יש מנגנון מרסן נוסף לגבי הקוטב המסחרי שדיברתי עליו, והוא מסננת של ראש אכ"א או מי שהוא יסמיך לכך לגבי החלופה הנושקת למסחריות, כי אנחנו בכל זאת לא רוצים לגלוש לשידורי פרסומת מסחריים.

אבשלום וילן: ראש אכ"א יהיה הבורר?

ישי יודקביץ: ראש אכ"א או מי שיוסמך לכך.

ישי יודקביץ: אנחנו נקרא את זה.

ישי יודקביץ: אחת החלופות של תשדיר שירות היא חלופה עם מסנן של ראש אכ"א.

ישי יודקביץ: אנחנו נקרא את זה ונסביר את זה באופן מפורט.

ישי יודקביץ: אני מציע להתחיל לקרוא את החוק.

דורון אבני: למען הגילוי הנאות, גם אנחנו צד לעתירה בנושא גלי צה"ל בצד של תחנות הרדיו האזוריות.

דורון אבני: המועצה דנה בנושא הזה.

דורון אבני: המועצה סבורה שיש בהחלט מקום לגלי צה"ל, אך יחד עם זאת צריך לתת מענה לעובדה ששוק הפרסום הוא שוק מצומצם, ולכן צריך לאפשר לגלי צה"ל להתקיים כפי שנעשה עד היום: ראשית כל, מתקציבים של משרד הביטחון, ולאחר מכן בכל מה שקשור לחסויות ולתשדירי שירות, לצמצם את זה לחסויות ולתשדירי שירות שקשורים לגופים ציבוריים או מלכ"רים.

דורון אבני: אחר כך כשניגש להקראה ספציפית, אני אעיר את ההערות הנקודתיות.

דורון אבני: אנחנו סבורים שהצעת החוק כפי שהיא היום, למרות שהוצאו מתוכה פרסומות, ואנחנו מברכים על כך, עדיין פותחת פתח רחב ביותר לכניסה של גופים מסחריים לרדיו הצבאי, ואנחנו לא חושבים שזה ראוי.

כוכי מרדכי: אני מצטרפת לדבריו.

אבשלום וילן: כוכי מרדכי, יש לי שאלת הבהרה.

אבשלום וילן: בטח יש מאזנים לשנת 2003.

אבשלום וילן: איך גמרו תחנות הרדיו האזוריות את שנת 2003?

כוכי מרדכי: אל תשאל אותי, אסור לי להתעסק בנושאים הכספיים של תחנות הרדיו האזוריות.

אבשלום וילן: אז שיענה לי מישהו מהרשות השנייה.

אבשלום וילן: האם בשנת 2003 תחנות הרדיו האזוריות גמרו את השנה באופן פחות או יותר סביר או שהן היו בקשיים פיננסיים?

מנשה סמירה: יש שיפור.

מנשה סמירה: יש כבר תחנות שהגיעו לאיזון ויש שיפור מסוים באופן כללי.

קריאה: אבל עדיין אין שגשוג.

יוני בן מנחם: יש לנו שתי השגות, והיועץ המשפטי של רשות השידור יפרט את ההיבטים המשפטיים.

יוני בן מנחם: ראשית, ההרחבה של הכללים שמחייבים את רשות השידור, דבר שיכול לפגוע בהכנסות שלנו מפרסום ברדיו.

יוני בן מנחם: שנית, יש לנו השגה על הסמכויות שניתנות בהצעה לשר הביטחון ולכל מה שקשור למינוי ועדה מקרב מליאת רשות השידור וקביעת סדרי עבודתה.

שלום שמחון: אני מבין שיש פה שתי מסגרות.

שלום שמחון: האחת, לתחום את החוק כך שלא יגלוש מעבר למה שהתכוונו, לשידורי חסויות ממלכ"רים וגופים ציבוריים.

שלום שמחון: השנייה, עניין הפיקוח.

שלום שמחון: אם אלה שתי הנקודות המרכזיות וההשגות גם של הרשות השנייה וגם של רשות השידור, חבל שנאבד זמן.

שלום שמחון: אולי נצא לדרך ונתייחס לסעיפים תוך כדי הדיון עצמו.

שלום שמחון: האם זה נראה לכם?

יוני בן מנחם: כן.

מיכאל מירו: אני כמובן מ"קול ישראל", אבל אסור לשכוח שגלי צה"ל היא תחנה צבאית ממשלתית, היא לא תחנה ציבורית.

מיכאל מירו: צריך להבין את ההשלכות של זה, כשמקבלים החלטות לגבי חסויות ופרסומות.

מיכאל מירו: זו תחנה מתוקצבת פר הגדרה.

מיכאל מירו: אני לא נכנס לשאלה האם זה תקין במדינה דמוקרטית שתהיה תחנה צבאית, כי זה דיון אחר, אבל צריך לזכור שזאת תחנה ממשלתית לא ציבורית.

מיכאל מירו: כשדנים בכזה דיון, צריך לקחת את זה בחשבון, כי יש לזה השלכות רבות על דברים ממשלתיים אחרים.

שלום שמחון: לכן הגדרתי את גבולות הגזרה.

שלום שמחון: שמעתי גם את נציגי הרשות השנייה וגם את מנהל הרדיו.

אליעזר כהן: למה אתה מתכוון, שזה יהיה ערוץ מטעם?

מיכאל מירו: זאת תחנה של הצבא.

שלום שמחון: אני הגדרתי את גבולות הגזרה.

שלום שמחון: אם גבולות הגזרה מקובלים עלינו, נשים לב לכך שראש אכ"א לא יקבל סמכויות יתר, אל תהיה מוטרד.

מיכאל מירו: אני דואג לדמוקרטיה, זה הכל.

שלום שמחון: זה לא יקרה.

עדי בן ש"ך: גבולות הגזרה, כמו שנקבעו, גם לא מקובלים עלינו.

עדי בן ש"ך: תשדירי חסות רק מגופים ציבוריים זה בניגוד לפסיקה של בג"ץ.

עדי בן ש"ך: תשדיר חסות בהגדרה שלו זה הזכרת מממן מסחרי ללא אזכור שם המוצר, ואני יכול להראות את זה בפסיקה, בבג"צ נגד איגוד העיתונאים.

עדי בן ש"ך: הצגת הדברים כאילו בהצעת החוק הזאת יש משום הרחבה של ההגדרות היא לא נכונה, כי זה מה שנעשה היום וכל קיצוץ מהדבר הזה בעצם כן יפגע בגלי צה"ל.

עדי בן ש"ך: לכן בהצהרה של הרשות השנייה, לפיה הם רואים חשיבות בשימור גלי צה"ל כמו שהיא, הסעיף השני של אותה הצהרה מרוקן אותה מתוכן.

עדי בן ש"ך: ברגע שאנחנו נפגע בהגדרות האלה, בעצם ייפגע תקציב גלי צה"ל ישירות.

עדי בן ש"ך: אין לנו פרסומות ואין לנו אגרה, זה הדבר היחיד שיש לנו.

עדי בן ש"ך: אומנם בסוג של הסדר עם משרד התקשורת הוצאנו פרסומות מסחריות מהצעת החוק הזאת כדי שנקבל תמיכה וכדי שנעביר את ההצעה הזאת בתמיכה רחבה.

עדי בן ש"ך: בכל הצגת הדברים פה יש איזה סוג של תמימות, כי זה המצב בפועל מזה כמה שנים כבר.

שלום שמחון: כמו שאתה לא רוצה שאנחנו נכנה אותך תמים, אל תכנה אותנו.

שלום שמחון: אתה לא תמים וגם אנחנו לא תמימים.

שלום שמחון: עד כמה שהבנו מהדיונים הקודמים, הפער בתקציב החסר של גלי צה"ל הוא בסדר גודל של 12,000,000 שקל.

שלום שמחון: אין לנו כוונה ליצור פה חוק שייתן לכם להוציא 100,000,000 שקל וגם לא 40,000,000 וגם לא 30,000,000 שקל, וזאת גם לא היתה הכוונה.

שלום שמחון: הכוונה לא היתה להגיד למשרד הביטחון שיש לו תחנה צבאית ושהוא מתפרנס רק מפרסומות ומשידורי חסות.

שלום שמחון: זאת לא היתה הכוונה.

שלום שמחון: אילו לא יכולנו ללחוץ את משרד האוצר באופן תיאורטי כדי שייתן לכם את התקציב החסר ושאתם תמומנו בצורה כזאת שאתם לא תיפגעו, כי אין חולק על החשיבות של גלי צה"ל, לפחות לא בבית הזה, למרות הוויכוח שניסה להעלות פה כרגע מיקי מירו - אבל בין זה לבין ליצור פרצה כזאת שמשמעותה היא שבסופו של דבר אתם תמומנו רק מחסויות ודברים כאלה, זאת לא היתה הכוונה, כי או שיש למדינה אחריות או שאין למדינה אחריות.

עדי בן ש"ך: כי המשמעות הישירה של צמצום ההגדרה היא צמצום כסף.

אתי בנדלר: אני רוצה להעיר הערה כללית, שאני חושבת שהיא מתחייבת לאור דבריך.

אתי בנדלר: אולי אנחנו קצת שוכחים לפעמים, אבל הכנסת היא לא מחוקקת המשנה של הממשלה, והכנסת בוודאי איננה מחויבת בהסכמים שנעשו לצורך הכנת הצעת חוק ממשלתית בין יחידות ממשלתיות, ואף לא בין שרים.

אתי בנדלר: לכן, אם חברי הכנסת סבורים שיש לשנות הצעת חוק, זה בדיוק תפקידם.

אתי בנדלר: לגבי הגדרה של תשדיר חסות, אין הגדרת על חוקתית שמחייבת מישהו שתשדיר חסות הוא דווקא מטעם גוף מסחרי, ולכן אם הוועדה תסבור שראוי לצמצם את הגדרת תשדיר חסות לצורך חוק זה והיא תחליט שזה לא יכלול גוף מסחרי, זאת תהיה ההגדרה.

אבשלום וילן: מיכאל מירו צודק, שיש דיון מאוד מעניין על כך שבמדינה דמוקרטית לצבא יש תחנת שידור כל כך פופולרית.

אבשלום וילן: ניסיון החיים של כולנו מלמד, שכל מי שניסה לסגור אותה רק פתח אותה, כך שזה מסוג הדברים שחיים איתם באהבה.

אבשלום וילן: אם היה מתנהל דיון האם היום צריך להקים את גלי צה"ל, ספק אם המחוקק היה מכיר בזה.

שלום שמחון: אנחנו מתחילים לקרוא את הצעת החוק.

ישי יודקביץ: הצעת חוק גלי צה"ל – שידורי רדיו של צבא-הגנה לישראל (שידורי חסות ותשדירי שירות), התשס"ד-2004.

ישי יודקביץ: "1.

ישי יודקביץ: בחוק זה – "גלי צה"ל" – שידורי רדיו של צבא-הגנה לישראל; "גמלאי כוחות הביטחון" – כל אחד מאלה: (1) מי שפרש לגמלאות לפי חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש"ל- 1970, כעובד שירותי הביטחון כהדגרתו בסעיף 63א לחוק האמור; (2) מי שפרש לגמלאות לפי חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ"ה-1985; "ועדת הפיקוח" – הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף 6".

שלום שמחון: אנחנו עוד נחזור לזה.

ישי יודקביץ: "חוק רשות השידור" – חוק רשות השידור, התשכ"כ-1965; "חוק שירות ביטחון" – חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו-1986; "כוחות הביטחון" – כל אחד מאלה: (1) צבא-הגנה לישראל; (2) שירות הביטחון הכללי; (3) המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים; "מליאת רשות השידור", "רשות השידור" – כמשמעותן בחוק רשות השידור; "שידור חסות" – ציון השתתפותו של גורם חוץ במימון מישדר, לרבות בדרך של ציון שמות מוצריו ותיאור מאפייניהם העיקריים, אך למעט תיאור איכותי-השוואתי שלהם".

אתי בנדלר: יש כאן שתי שאלות:

אתי בנדלר: אחת - האם רוצים לצמצם את זה שזה לא יחול על גופים מסחריים?

אתי בנדלר: שתיים - האם מדברים כאן רק על מי שמוכר מוצר או גם על מי שנותן שירותים?

שלום שמחון: אני רוצה להציע הצעה.

שלום שמחון: אתה תגמור לקרוא עד סעיף 3, כי ממילא אנחנו מגיעים לשלושת הסעיפים האלה.

ישי יודקביץ: "תשדיר שירות" – תשדיר שהוא אחד מאלה: (1) תשדיר שעיקרו ומגמתו מתן שירות לציבור, בין בדרך של מתן מידע והדרכה לגבי שירותים ציבוריים או לשם קידומם של ענפים במשק, לרבות תוך ציון סוגי מוצרים, ובין בדרך של הכוונה או מתן ייעוץ בנושאים שבטובת הציבור, והכל בלא ציון שמו של יצרן מסוים; (2) תשדיר שעיקרו ומגמתו מתן מידע למשרתים בכוחות הביטחון ולגמלאי כוחות הביטחון, בנוגע למוסדות להשכלה גבוהה כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, או בנוגע למפעלי תרבות ואמנות, אך למעט תיאור איכותי-השוואתי של המוסדות והמפעלים האמורים; (3) תשדיר שעיקרו ומגמתו מתן מידע למיועדים לשירות ביטחון כהגדרתם בחוק שירות ביטחון, לחיילים כהגדרתם בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955, ולגמלאי כוחות הביטחון כאמור בפסקה (2) להגדרה "גמלאי כוחות הביטחון", בנוגע למבצעים ולהטבות המיועדים להם, אך למעט תיאור איכותי-השוואתי של מוצר מסוים".

ישי יודקביץ: "השר" – שר הביטחון.

אתי בנדלר: אני העליתי שתי שאלות, שאחת הועלתה כאן, האם לכלול בהגדרת שידור חסות ובהגדרת תשדיר שירות גם גופים מסחריים הפועלים למטרת רווחים.

אתי בנדלר: אם יותרו שידורי חסות, יש גופים שלא מוכרים מוצרים אלא נותנים שירותים, האם לא ראוי לכלול אותם גם בשידור חסות?

אתי בנדלר: אני רוצה שתשימו לב לכך שפסקה (3) לפחות להגדרת "תשדיר שירות" ממש מאפשרת תשדירי פרסומת במלוא מובן המילה, למשל חברת "קמפינג" מכריזה על מבצעים לחיילים לקיטבגים, שרוכים ומוצרים ספציפיים.

אתי בנדלר: אגב, זה כולל בנקים וכל גוף מסחרי, למעשה, שיכול לעשות את זה במסווה של חיילים ועל ידי כך הוא עושה פרסומת למוצריו.

לאה ורון: ובלבד שזה מיועד לשירות הביטחון, שכל העם הוא הרי שירות ביטחון.

אבשלום וילן: בפסקה (1) להגדרת "תשדיר שירות" כתוב "לשם קידומים של ענפים במשק".

אתי בנדלר: המועצה לחלב.

אבשלום וילן: כל דבר יכול להיכנס.

אבשלום וילן: השאלה אם זאת הכוונה וזה בסדר.

אבשלום וילן: בדיון הקודם אני זוכר שאבי בניהו אמר במפורש: לא פרסומות, רק תשדירי חסות לגופים ציבוריים ואחרים.

אבשלום וילן: הגדרות (1) ו-(3) בעצם מאפשרות כל דבר.

אבשלום וילן: אם זאת הכוונה, אנחנו נדע, אבל נראה לי שהניסוח פה הוא מאוד מאוד רחב.

כוכי מרדכי: בסעיף 1, האם "גלי צה"ל" כוללים את גלגל"צ?

כוכי מרדכי: אם כן, הייתי רוצה הבהרה בעניין הזה.

כוכי מרדכי: אם כן, האם יש לכך בכלל צידוק מוסרי או אחר שתהיה תחנה מהסוג הזה שתצטרך להיות ממומנת?

נגה רובינשטיין: אני רוצה להתייחס להערות שהעלתה כאן היועצת המשפטית.

נגה רובינשטיין: אגב, הגדרת "גלי צה"ל" כוללת, כמובן, גם את גלגל"צ.

נגה רובינשטיין: בעניין הצידוקים, אני בטח לא אכנס לזה, זה שייך לדיון אחר.

נגה רובינשטיין: לגבי שלוש השאלות של גברת בנדלר, אנחנו התלבטנו לגבי ההגדרות.

נגה רובינשטיין: מצד אחד,

נגה רובינשטיין: ברגע שאתה מכניס את ה"לרבות", תעלה תמיד השאלה מה זה כולל.

נגה רובינשטיין: מצד שני, העדפנו להיכנס לדוגמה כמעט ספציפית כדי שיהיה ברור מה כן נכנס, זאת אומרת שאפשר לציין את השם אבל אי אפשר לעשות השוואה למוצר אחר, שהיא נותנת לו סממנים פרסומיים יותר.

נגה רובינשטיין: לכן נוספה ההגדרה של "לרבות".

נגה רובינשטיין: הכוונה היתה, כמובן, גם לתעשיות שמוכרות מוצרים וגם למתן שירותים.

אתי בנדלר: אז אני חושבת שצריך לכתוב את זה במפורש, לא? "לרבות בדרך של ציון מוצריו או השירותים שהוא נותן".

ישי יודקביץ: העתקנו את זה מחוק הרשות השנייה, אנחנו לא המצאנו את הגלגל.

אתי בנדלר: אני רציתי להרחיב לכם את זה, אבל אם אתם חיים עם זה בסדר, אז בסדר.

ישי יודקביץ: עם תיקון עקיף לחוק הרשות השנייה?

אתי בנדלר: לא יודעת, נשמע את דורון אבני ומה יש לו לומר להגדרות חוק הרשות השנייה.

נגה רובינשטיין: אני אומר מה ההבדל בין זה לבין פרסומת.

נגה רובינשטיין: לגבי ציון שם, זה דבר שקיים גם היום בגלי צה"ל בסוף תוכנית ובתחילת תוכנית.

נגה רובינשטיין: אין כאן פרסום למוצר מסוים שאתה מתאר את התכונות שלו, יש כאן מתן חסות כמו שיש גם ברשות השידור בערוץ 1 בטלוויזיה.

נגה רובינשטיין: בנוגע למלכ"רים, מעבר לצמצום שיש בזה, אנחנו התלבטנו בשאלה הזאת במובן אחר.

נגה רובינשטיין: יש קושי מאוד גדול לתת לצבא להחליט להיות מסננת, זאת אומרת שזה גם משהו שאנחנו לא בהכרח רוצים שיהיה בידי הצבא ושהצבא יהיה מסננת איזה גורם הוא מלכ"ר ואיזה גורם הוא לא מלכ"ר, אם זה מלכ"ר שמוציא סכומים שדומים לדיבידנד בחברה ולמעשה זה לא מלכ"ר במהות האמיתית של המילה.

נגה רובינשטיין: יש בהצעת החוק הזאת – אם נשלב את התיקון שמוצע כאן ונשקול אותו – מתן הטבה למלכ"רים לעומת גופים אחרים שאנחנו, ובעיקר הצבא, לא יודע לשקול ולא רוצה להיות המסננת ולהיכנס לקרביים של הגופים האלה, לתקנונים שלהם, למסמכי ההתאגדות שלהם ולאופי שבו הם מחלקים את הרווחים שנצברים שם.

נגה רובינשטיין: הוא לא יודע לעשות את זה, וגם לא כדאי להכניס את הצבא.

אתי בנדלר: אבל אפשר לאו דווקא מלכ"ר, אלא עמותות ציבוריות הפועלות לקידום מטרות ציבוריות וכיוצא באלה, כי אחרת את באופן מעשי נותנת לכל גוף בישראל.

נגה רובינשטיין: הרי יש כאן שני חלקים: אחד - איזה גופים יכולים להביא את האינפורמציה לגלי צה"ל, והשני - איזו אינפורמציה אנחנו נותנים להם לשדר.

נגה רובינשטיין: הרבה יותר פשוט לנו, בגלל השקיפות שבעניין ובגלל שזה מה ששומעים בסופו של דבר ברדיו, לצמצם את החלק השני במתן האינפורמציה לגבי אותם גופים מאשר לצמצם את הגופים עצמם.

אילן ליבוביץ: אבל אז את פותחת את זה לכל.

נגה רובינשטיין: אני פותחת את זה לכול, אבל באופן מאוד מצומצם לגבי האינפורמציה שהגוף הזה יכול לתת.

אילן ליבוביץ: פרסומאים יכולים לחולל פלאים בעניין הזה.

אליעזר כהן: אני רוצה לשאול שאלה שלא קשורה לניסוח, זו שאלה מאוד עקרונית.

אליעזר כהן: בסעיף ההגדרה של "כוחות הביטחון" כתוב "צבא הגנה לישראל", "שירות הביטחון הכללי" ו"המוסד".

אליעזר כהן: אם אני הייתי מפכ"ל המשטרה, הייתי רוצה שהמשטרה תיכלל פה גם.

אליעזר כהן: אני יודע שזה כוח של משרד אחר, המשטרה - במשרד לביטחון פנים.

אליעזר כהן: חשבתי לעצמי שאולי זה יפגע בדמוקרטיה.

אליעזר כהן: מצד שני, המשטרה כמעט לא מיוצגת.

אליעזר כהן: המשטרה תמיד נופלת בין הכיסאות, ויש פה איזשהו טעם לפגם.

אליעזר כהן: ב"כוחות ביטחון" המשטרה לא נכללת.

אבשלום וילן: גם שירות בתי הסוהר.

אליעזר כהן: אני לא רואה מה ההשלכה המיידית והמעשית לנושא הזה, אבל אני חושב שהמשטרה צריכה להתערב בזה, ואני שואל למה לא.

דורון אבני: אנחנו סבורים שאין מקום להרחיב את זה, כי כל הרחבה תרחיב את סוג החסויות ותשדירי השירות שגל"צ יכולים להציע, ובכך תגרע משיעור הפרסום.

שלום שמחון: לפני שאתה מתייחס לשלושת הסעיפים האלה, האם יש אפשרות תיאורטית להגביל את האחוז שהם יוכלו לגבות משידורי חסויות ופרסומות לאחוז מסוים מהתקציב שלהם?

שלום שמחון: נגיד שהתקציב שלהם היום הוא 59,000,000 שקל.

עדי בן ש"ך: 33,000,000 שקל.

שלום שמחון: 39,000,000 שקל אתם מקבלים ממשרד הביטחון.

עדי בן ש"ך: 33,000,000 שקל לפי דוח מבקר המדינה האחרון בדף הראשון שורה שנייה.

שלום שמחון: האם יש אפשרות לתחום אחוז מסוים שיהיה מותר להם לגבות מחסויות, ואז ממילא הם יצטרכו להתמקד בנושאים מסוימים?

דורון אבני: אנחנו חושבים שגם ברמה הערכית וגם ברמה הפרקטית צריך להתחיל לא למצוא פתרון עקיף אלא לטפל בשורש הבעיה, שהוא הצורך של גלי צה"ל להיות סמוכים על שולחנם רק של גופים ציבוריים ולא של מפרסמים, שזה סוג של מקור מימון שהוקצה לגורמים משדרים אחרים, קחי את תחנות הרדיו האזוריות ואת קול ישראל, וכפי שאדוני יודע, בקרוב גם תחנות רדיו דיגיטליות ארציות, ואולי גם אנלוגיות ארציות, וכל אותם גופים צריכים להיסמך על אותו שוק.

דורון אבני: לכן אנחנו חושבים שהמוקד צריך להיות דווקא גופים ציבוריים.

דורון אבני: כפי שאדוני אמר, אנחנו רואים בפועל בשטח שאכן גופים ציבוריים מספקים מימון נאה ויפה, זאת אומרת שזה לא שאין מקורות ציבוריים בשטח.

דורון אבני: יכול להיות שצריך לעשות עבודה יותר ממוקדת, אבל אני חושב שזה בהחלט יוכל לתת תוספת תקציבית נאה.

דורון אבני: אתייחס להגדרות עצמן.

דורון אבני: לגבי "שידור חסות", כפי שאמרת, אנחנו חושבים שהדגש פה צריך להיות במקום על "גורם חוץ" על "כל גורם חוץ", כלומר שגם אסם יכולה לתת חסות, בזק כפי שנעשה היום או פלאפון.

דורון אבני: הדגש צריך להיות גוף ציבורי.

דורון אבני: אנחנו מציעים לאמץ הגדרת גוף ציבורי, למשל סעיף 1 לחוק הגבלת פרסומים (גופים ציבוריים), התשנ"ו-1996, שקובעת שגוף ציבורי או משרד ממשלתי ומוסד ממוסדות המדינה, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים על-פי דין.

דורון אבני: זה לגבי הגדרת "שידור חסות", שם יהיה כתוב "ציון השתתפותו של גוף ציבורי", ולהגדיר בנפרד מה הוא גוף ציבורי .

שלום שמחון: אתה מציע להוסיף הגדרה נוספת של גוף ציבורי ולשלבה בשידורי החסות.

דורון אבני: לשלמות התמונה, אלה הם שידורי חסות שהותר לרשות השנייה לשדר – בשנת 1990, אם אדוני זוכר, הרשות שידרה בהרצה לפני שעלה בכלל ערוץ 2, והוא סעיף שהיום אין לו שום נפקות ושום תכלית לרשות השנייה כרשות לשדר חסויות.

שלום שמחון: ההגדרה הזאת נראית לכם?

ישי יודקביץ: אני לא מבין מדוע - - -

נגה רובינשטיין: אנחנו לא מכירים גופים ציבוריים בפרקטיקה שנותנים חסות אמיתית באופן שוטף לשידורים האלה.

מנשה סמירה: כל המכללות.

ישי יודקביץ: זה גוף ציבורי על-פי דין.

נגה רובינשטיין: גם המכללות לא נכנסות בהכרח להגדרה של גוף ציבורי, ואפשר לבדוק את זה.

נגה רובינשטיין: למעשה, מה שנמצא היום במסגרת הגדרה של שידורי חסות אלה רק גופים מסחריים.

נגה רובינשטיין: לכן, אם אנחנו משנים את ההגדרה הזאת, צריך להבין שכל שידורי החסות, אין בהם כמעט טעם.

אתי בנדלר: אולי תנו לנו דוגמאות של שידורי חסות שיש לכם היום של איזה גופים.

אבשלום וילן: אפשר להגדיר גוף ציבורי ככל גוף שפועל שלא למטרות רווח מסחריות.

שלום שמחון: באיזה גופים מדובר היום?

עדי בן ש"ך: כל הגופים הם גופים מסחריים: פלאפון, בזק, בזק בינלאומי.

עדי בן ש"ך: קוקה קולה לא נותנים, ולא ייתנו בחיים.

כוכי מרדכי: אפשר להפנות אתכם לדוח מבקר המדינה, שדיבר על היקפים של מיליונים שמקבלת גלי צה"ל מחסויות של גופים מסחריים, זה משהו שצריך לעצור.

דורון אבני: מצד שני, גלגל"צ למשל נסמכת על שולחנו של משרד התחבורה, למיטב ידיעתי, וזה נשאר פתוח.

עדי בן ש"ך: פסיקת בית המשפט העליון כתובה מאוד ברור - - -

נגה רובינשטיין: אבל גלגל"צ לא נכנסת לגדר שידור חסות.

עדי בן ש"ך: למישדר חסות יש הגדרות מאוד ברורות בתחילת שעה, בסוף שעה.

עדי בן ש"ך: לגבי ההגבלה שהציעו פה שניטול על עצמנו, כשאנחנו הצענו את החוק, אנחנו הגשנו אותו עם תשע דקות לשעה, בדיוק כמו שכתוב בחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

עדי בן ש"ך: שר המשפטים בוועדת שרים לענייני חקיקה המליץ לנו לשנות את זה ולהפחית את זה בחצי, לארבע וחצי דקות, ואתה יכול לראות את ההגבלה הזאת בסעיף 3.

אבשלום וילן: אני מציע לך לא לצטט את ועדת שרים לענייני חקיקה כי יש פה רוב לאופוזיציה, והסבירה לך היועצת המשפטית שהכנסת סוברנית.

אבשלום וילן: כשאני שומע ממך ועדת שרים לענייני חקיקה, אני יודע שהיא כל כך פוליטית, שאני מייד חושב ההפך.

ישי יודקביץ: אבל אנחנו מביאים דוגמאות של ריסון.

אבשלום וילן: אבל ההגדרה כל כך רחבה, שהיא בעצם מאפשרת להכניס כמעט כל דבר.

אילן ליבוביץ: "התוכנית בחסות תנובה, החלב הכי טוב - - -

קריאה: לא "הכי טוב".

אילן ליבוביץ: "יצרנית חלב לחיילים", אז הפכת את זה לפרסום.

שלום שמחון: יש לנו פה שתי חלופות: החלופה הקיימת המוצעת והחלופה של מר אבני, לגבי שידור חסות.

שלום שמחון: אנחנו נכריע אבל בסוף הסעיף.

אבשלום וילן: אני מעדיף ללכת על ההגדרה שלו, אבל עם עוד משהו קטן כדי שהם יהיו קצת יותר מסופקים.

דורון אבני: יש לנו הערות לשלוש הפסקאות.

דורון אבני: לגבי הפסקה הראשונה, יש לנו מספר הערות.

דורון אבני: ראשית, נאמר כאן "תשדיר שעיקרו ומגמתו מתן שירות לציבור".

דורון אבני: לא ברור לי למה הכוונה ב"עיקרו ומגמתו", זאת אומרת לא ברורה לי ההתייחסות לעיקרו ומגמתו.

דורון אבני: יש לי תחושה שזה מרחיב.

דורון אבני: הייתי כותב "תשדיר שמטרתו מתן שירות לציבור", במקום "עיקרו".

דורון אבני: כתוב "בין בדרך של מתן מידע והדרכה לגבי שירותים ציבוריים".

דורון אבני: גם פה אנחנו חושבים שזה צריך להתייחס לגבי שירותים הניתנים על ידי גופים ציבוריים.

דורון אבני: ההערה הנוספת לגבי הפסקה הזאת נאמרה כאן קודם – "או לשם קידומם של ענפים במשק".

דורון אבני: אנחנו חושבים שזאת הרחבה בלתי רגילה.

דורון אבני: אני רק מראה שכאן נאמר "לרבות תוך ציון סוגי מוצרים", זאת אומרת שזה פתח להתאחדות הקבלנים, להתאחדות החלב, להתאחדות החברות הסלולריות.

דורון אבני: גופים שהיום מפרסמים, ובלא מעט כסף, בתחנות הרדיו האזורי, עכשיו נפתחת להם דרך המלך לגלי צה"ל.

עדי בן ש"ך: הכוונה היתה פה למועצת הפירות, מועצת הירקות, מועצת הלול, לא להתאחדות החברות הסלולריות.

דורון אבני: אז אנחנו מבקשים למחוק את המשפט "או לשם קידומם של ענפים במשק, לרבות תוך ציון סוגי מוצרים".

אבשלום וילן: יש מועצה צמחית אחת.

נגה רובינשטיין: זה מוסד ציבורי.

דורון אבני: אני מציע לכתוב: "תשדיר שמטרתו מתן שירות לציבור, בדרך של מתן מידע והדרכה לגבי שירותים הניתנים על ידי גופים ציבוריים בלא ציון שמו של יצרן מסוים".

דורון אבני: בתוך הפסקה יש שתי חלופות, בין בדרך של מתן מידע ובין בדרך של הכוונה או מתן ייעוץ.

דורון אבני: לי לא כל כך ברור מה ההבדל בין מתן מידע לבין הכוונה.

דורון אבני: לדעתי, הכוונה זה בתוך מתן מידע, כך שלא ברור לי מה בדיוק מוסיף החלק השני של הפסקה על החלק הראשון של הפסקה.

דורון אבני: לכן לא הכנסתי בכלל להגדרה שלי את החלק השני של הפסקה.

שלום שמחון: אנחנו דנים עכשיו בפסקה (1).

עדי בן ש"ך: נגה רובינשטיין, לגבי נושא ההגדרות, אנחנו קיבלנו את ההגדרות ממשרד המשפטים, כמו שהן נגזרו מחוקים אחרים, וזה במיוחד נוגע להגדרה הזאת.

שלום שמחון: אומנם עיקר החוכמה בארץ נמצאת במשרד המשפטים, אבל לא כולה.

שלום שמחון: ברגע שהוא עונה על תשדיר שמטרתו מתן שירות לציבור, אני לא רואה בזה שום דבר רע.

נגה רובינשטיין: אני רק חושבת שאם ההגדרה הזאת לקוחה למשל מחוק רשות השידור, הכוונה היא להרחיב את מה שקיים ברשות השידור לעומת מה שקיים היום.

נגה רובינשטיין: הרי יש הגדרה שקיימת לאורך השנים, שניתנה לה פסיקה מסוימת.

נגה רובינשטיין: אנחנו באים כאן לצמצם - לשינוי שמוצע, לגופו של דבר, אין התנגדות ספציפית - את ההגדרה שכבר היום קיימת בחקיקה אחרת.

נגה רובינשטיין: מה זה אומר?

נגה רובינשטיין: שאנחנו מרחיבים את התוכן של החקיקה הקיימת או שאנחנו מצמצמים את התוכן כאן?

נגה רובינשטיין: לי דווקא נראה הגיוני לקחת הגדרות שקיימות היום כבר.

שלום שמחון: אמרנו בפתיחת הדיון שני דברים מרכזיים: אחד - שאנחנו רוצים לתחום את שידורי החסויות וכן הלאה לממדים מסוימים, והשני - לא לאפשר פיקוח רק של הצבא.

שלום שמחון: אם אנחנו נצמדים לזה, אני מניח שהתיקונים שיתקבלו בוועדה יהיו כאלה שאנחנו נבקש אחר כך מנציגי גלי צה"ל לעשות לנו חישוב כלכלי מה הם מסוגלים להוציא מזה.

שלום שמחון: אם נגיע למסקנה שזה מצמצם באופן ניכר מאוד, אני אחזיר את זה לדיון, אבל נכון לרגע זה, אני לא רואה את זה.

ישי יודקביץ: האם עושים תיקון רוחב לחוק רשות השידור למשל?

נגה רובינשטיין: צריכה להיות אותה הגדרה ברשות השידור.

דורון אבני: גם היום בשוק התקשורת אין אותן הגדרות - - -

נגה רובינשטיין: אבל לגבי רשות השידור וגלי צה"ל יכול להיות אותו רציונל, ויכול להיות שנצטרך גם לתקן את חוק רשות השידור בעניין הזה.

דורון אבני: ואז לתקן גם את חוק התקשורת (בזק ושידורים).

נגה רובינשטיין: יכול להיות, אבל לגבי רשות השידור בהכרח יש רציונל מקשר בין ההגדרה של תשדיר שירות שם ותשדיר שירות כאן.

תומר קרני: אבל זו לא אותה הגדרה, ההגדרה פה מרחיבה יותר.

נגה רובינשטיין: יכול להיות שאנחנו צריכים לעשות את ההתאמות לתשדיר שירות.

תומר קרני: גם חסות.

נגה רובינשטיין: בוא נתחיל מתשדיר שירות, כי על זה אנחנו מדברים, כך שזאת תהיה מטרתו ולא עיקרו ומגמתו.

אתי בנדלר: האם "עיקרו ומגמתו" מופיע היום בחוק רשות השידור?

דורון אבני: לא ברור למה הכוונה ב"עיקרו ומגמתו".

שלום שמחון: הדיון כרגע מתקיים על פסקה (1) בהגדרת "תשדיר שירות".

תומר קרני: יש לנו גם מה להגיד על תשדיר חסות.

תומר קרני: נאמר שההגדרות נלקחו מחוק הרשות השנייה.

תומר קרני: היה בג"ץ עוד לפני, בג"ץ שהגיש השפ"מ בנושא דומה, פרסומות בגלי צה"ל.

תומר קרני: שם היתה איזושהי פשרה שגלי צה"ל יוכלו להמשיך לשדר תשדירי שירות וחסויות בדומה לכללים שחלים ברשות השידור בטלוויזיה.

תומר קרני: לדעתנו, כאן ההגדרה הזאת של שידורי חסות מרחיבה ממה שחל על רשות השידור בטלוויזיה, משום שהיא מאפשרת ציון של שמות מוצרים, שזה דבר שאצלנו בטלוויזיה.

תומר קרני: אסור לנו לציין שם של מוצר אלא רק שם המממן.

תומר קרני: אצלנו זה יכול להיות לא רק גוף ציבורי, אלא גם מממנים פרטיים מסחריים, אבל בלי ציון של שמות מוצרים.

שלום שמחון: מה לגבי קלאב הוטל לוטרקי, יוון?

תומר קרני: זה כבר לא קיים.

תומר קרני: זה לגבי שידורי חסות.

תומר קרני: לגבי סעיף (1) של תשדירי שירות, גם הסעיף הזה – ואני לא מדבר על הסעיפים שאחרי, כי עוד לא הגענו אליהם – מרחיב לעומת מה שקיים אצלנו ברשות השידור.

תומר קרני: יש לי כאן נוהל שחל אצלנו ומגדיר זה תשדיר שירות ברשות השידור.

שלום שמחון: אז מה אתה מציע?

תומר קרני: אם כבר מרחיבים לגלי צה"ל, שירחיבו גם לרשות השידור.

אתי בנדלר: אתה טוען שההגדרות האלה רחבות מההגדרות החלות לגבי רשות השידור, שכלולות איפה?

אתי בנדלר: בחוק?

תומר קרני: לא, לא בחוק.

תומר קרני: לגבי חסויות, זה בחקיקת משנה בכללי רשות השידור (מימון חוץ למשדרי טלוויזיה).

תומר קרני: לגבי תשדירי שירות, הכללים אצלנו כלולים בנוהל פנימי שקבעה מליאת רשות השידור בעניין הזה.

תומר קרני: ההגדרה לא כוללת, למשל, את קידומם של ענפים במשק ולא כוללת ציון סוגי מוצרים.

עדי בן ש"ך: אני יכול להבטיח פה לפרוטוקול, שלא היה תשדיר חסות או תשדיר שירות אחד בגלי צה"ל שלא היה קודם ברשות השידור, ותבדקו אותי.

אתי בנדלר: אנחנו לא דנים כרגע בעבר.

אתי בנדלר: מה שאומר לך עורך דין קרני זה שההגדרות המוצעות מרחיבות.

עדי בן ש"ך: בכללים הפנימיים שלהם, לא בחוק.

קריאה: אז אולי תאמצו את הנוהל שלנו.

נגה רובינשטיין: נכון, אפשר לאמץ את הנוהל שרשות השידור קבעה לעצמה בכללים פנימיים, אם היא מפקחת על עצמה על שידורים של עצמה, וזאת אופציה אחת.

נגה רובינשטיין: לגבי הרישא, איך ההגדרה של "תשדיר שירות" במסגרת רשות השידור מתקיימת?

נגה רובינשטיין: האם כתוב "תשדיר שמטרתו" או "תשדיר שעיקרו ומגמתו"?

תומר קרני: כתוב פה: עיקרו ומגמתו של תשדיר שירות יהיו: הדרכה לציבור על-ידי מתן מידע לציבור.

אתי בנדלר: אבל אם מדובר בהגדרות שנמצאות בנוהל, אני ממש לא מרגישה שום צורך להיצמד לאותן הגדרות, עם כל הכבוד.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לפסקה (2), יש לנו שתי חלופות.

נגה רובינשטיין: מה זה גופים ציבוריים?

נגה רובינשטיין: אנחנו בזמנו הסתכלנו על החוק הזה, וההגדרה נראתה לא מתאימה.

נגה רובינשטיין: החקיקה שעורך דין דורון אבני הזכיר מתייחסת לרציונל אחר לגמרי.

נגה רובינשטיין: הגופים שהחוק מכוון אליהם הם לאו דווקא הגופים הציבוריים שבהכרח הוועדה מתכוונת אליהם.

נגה רובינשטיין: אולי קודם הוועדה תקיים דיון לגבי הכוונה בגופים ציבוריים, ואז נוכל לראות האם ההגדרה שם, שאנחנו לא דנו בה, מתאימה גם לחוק הזה.

שלום שמחון: אתה רוצה להתייחס לזה?

דורון אבני: השאלה היא לא התכלית של החוק ההוא מול החוק הזה.

דורון אבני: אני מוכן למנות שנית את הגופים שאותם מניתי - משרד ממשלתי ומוסד ממוסדות המדינה, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים על פי דין.

שלום שמחון: מה הוא גוף אחר?

אתי בנדלר: למשל האגודה למלחמה בסרטן זאת דוגמה קלאסית.

קריאה: על-פי דין?

נגה רובינשטיין: לא על-פי דין.

שלום שמחון: מכללות נמצאות בפנים?

נגה רובינשטיין: הוועד למען החייל למשל לא.

דורון אבני: האם מכללות הם גופים - - -

שלום שמחון: אני גם לא מעוניין לחנוק אותם.

מנשה סמירה: האם יש הנחיה של גופים ציבוריים ללא כוונת רווח מסוג של המכללות, שהתכלית שלהם מתן שירות לציבור?

דורון אבני: אפשר לומר בגופים ציבוריים ללא כוונת רווח.

לאה ורון: המכללות הן לא בהכרח גופים ציבוריים ללא כוונת רווח.

לאה ורון: ישנן מכללות שעושות רווח גדול מאוד.

מנשה סמירה: גופים ציבוריים ללא כוונת רווח, ולמה הכוונה?

מנשה סמירה: למכללות שהן כן מלכ"רים ולא מכללות פרטיות.

ישי יודקביץ: לא המרכז הבינתחומי, אלא המכללה למינהל.

איתן כבל: אפשר ללכת בדרך ההפוכה ולומר כל גוף שאיננו מסחרי, כי יכול להיות מצב שזה גוף שהוא לא בהגדרה של מלכ"ר וכו', והוא עושה איזו פעולה לקידום.

שלום שמחון: מה עם פלאפון למשל, זה "בפנים"?

שלום שמחון: עדי בן ש"ך: הוא לא בפנים כרגע בתשדיר שירות.

איתן כבל: יכול להיות שבהגדרה הנוכחית הוא כן יכול להיכנס.

עדי בן ש"ך: רק בחסות, לא בשירות.

איתן כבל: אני לא רוצה שיווצר מצב שלמשל לגבי גופים שהם לא על פי הכללים ומלכ"רים ללא מטרות רווח בסתם איזו פעולה שרוצה לקדם נושא נקודתי, הם יכולים למצוא את עצמם במצב שהם לא יכולים לתת לו תשדיר שירות.

איתן כבל: כל העניין הוא לא לתת לקוקה קולה לפרסם למשל.

עדי בן ש"ך: לקוקה קולה לא יהיה תשדיר שירות.

שלום שמחון: אנחנו מסכימים לדבר אחד, שזה רחב מדי, אבל גם מה שהרשות השנייה זה מצמצם מדי.

שלום שמחון: אני מחפש את האיזון בין שני הדברים.

דורון אבני: זה הוצע: גופים ציבוריים ללא כוונת רווח.

דורון אבני: אני רוצה לחדד שעורכת הדין רובינשטיין ציינה קודם שיש לכאורה בעיה עם ההגדרה של מלכ"רים.

דורון אבני: העובדה שיש בעייתיות להתמודד עם הנושא של מלכ"רים לא צריכה מנגד לפתוח פתח לאסם ולתנובה.

שלום שמחון: אני הבנתי, אז חבר הכנסת כבל אמר שלא מדובר בגופים מסחריים.

דורון אבני: גוף ציבורי ללא כוונת רווח.

שלום שמחון: אבל אסם זה לא גוף ציבורי ללא כוונת רווח.

דורון אבני: היא לא צריכה להיכנס לפה.

שלום שמחון: אז אני מנסה להסביר לך שהיא לא תיכנס.

שלום שמחון: אני מסמן לך גם את ההמשך.

שלום שמחון: אם הכנת לך תיקונים שהם חונקים לגמרי, תשתחרר קצת, כי זה צריך להיות משהו יותר גמיש.

שלום שמחון: הם לא הולכים להגיד לרמטכ"ל בסוף הדיון הזה, שהם מוותרים על חלקם בתקציב הביטחון, זאת לא היתה הכוונה.

שלום שמחון: ..

ישי יודקביץ: מה הסיכום לגבי "שידורי חסות"?

לאה ורון: היושב ראש הבהיר שהוא מחפש נוסח מאוזן בין מה שאתם מבקשים לבין מה שאתם מבקשים.

מנשה סמירה: אני רוצה לקבל דוגמה מה אתה רוצה להכניס שלא נכנס כרגע.

מנשה סמירה: אני רוצה להבין מה אתה רוצה שייכנס שבהגדרה הזאת לא נכנס.

אתי בנדלר: הוא אמר למשל מכללות.

מנשה סמירה: גופים ציבוריים ללא כוונת רווח - - -

אתי בנדלר: מה זה גוף ציבורי?

מנשה סמירה: מכללה.

אתי בנדלר: יש מכללות שהן כן, מה לגבי המרכז הבינתחומי?

קריאה: אסור לו.

אתי בנדלר: כי הוא למטרת רווח למשל.

אתי בנדלר: יש עם זה בעיה.

אתי בנדלר: חוץ מזה, אנחנו בדיוק מתווכחים מה זה גוף ציבורי.

לאה ורון: השאלה היא האם בסופו של דבר יהיה מי שאפשר יהיה לקבוע לגביו תשדיר חסות.

עדי בן ש"ך: הדוגמאות של אסם ופלאפון לגבי תשדיר שירות פשוט מטעות, וכולם יודעים את זה טוב מאוד.

עדי בן ש"ך: אסם ופלאפון הם גופים מסחריים, שלא יכולים לשדר בגלי צה"ל שום תשדיר שירות, רק חסות מצומצמת.

קריאה: אז לא צריכה להיות בעיה.

אתי בנדלר: במבה באריזה מיוחדת לחיילים.

כוכי מרדכי: אני רוצה להבין משהו לגבי העניין של המכללות.

כוכי מרדכי: רדיו קול רגע הגיש את הבג"צ אחרי שמכללת עמק יזרעאל העבירה את כל התקציב שלה לגלי צה"ל.

כוכי מרדכי: אני לא חושבת שאפשר לאפשר זאת למכללות, שהן עם כוונת רווח כזאת או אחרת.

שלום שמחון: מה את רוצה, שמכללת תל-חי תפרסם רק באזור קריית שמונה ברדיו האזורי?

שלום שמחון: אז מי יבוא לשם?

כוכי מרדכי: לא, קודם כל יש אצלנו אפשרות לפרסם באופן ארצי.

כוכי מרדכי: אין לנו בעיה לפרסם את זה באופן ארצי.

דורון אבני: פסקה (2) פותחת את זה ומתייחסת למכללות.

דורון אבני: היא פותחת את זה פתח רחב כרוחבו של אולם.

אתי בנדלר: אתה אומר במסגרת תשדירי שירות, אבל לא במסגרת חסות.

קריאה: בדיוק, יש הבחנה מי רשאי בין חסויות לבין תשדירי שירות.

דורון אבני: יש לנו שתי הערות לפסקה (2).

דורון אבני: בדומה להערה לפסקה (1), גם כאן במקום ש"עיקרו ומגמתו מתן", אנחנו היינו מבקשים שייכתב "תשדיר הנותן מידע", כדי שיהיה ברור וחד וכדי שלא יהיו אי הבנות.

דורון אבני: ההערה השנייה לגבי הפסקה הזאת נוגעת לשורה השלישית שם כתוב "או בנוגע למפעלי תרבות ואמנות".

דורון אבני: אנחנו חושבים שצריך להיות כתוב "או בנוגע למפעלי תרבות ואמנות שמקיימים גופים ציבוריים", כדי שלא נמצא פה פתאום מופע של שלמה ארצי למשל, שאפשר לפרסם אותו בגלי צה"ל, כי זה מופע תרבות.

נגה רובינשטיין: מי מקיים את המופע?

נגה רובינשטיין: אם זאת הבימה או התזמורת הפילהרמונית למשל, האם זה משנה מה צורת ההתאגדות שלה לגבי האפשרות שלה לפרסם את עצמה?

דורון אבני: אנחנו נסכים לכל הבחנה שתוצע, ובלבד שכמו שאמרתי, "הבימה" זה בפנים, שלמה ארצי ומשינה בפארק זה בחוץ.

דורון אבני: ברגע שאתה פותח בתחנה כמו גלגל"צ פתח למופעי תרבות ואמנות, כשזה נשמע לנו מאוד תרבותי, זה פותח פתח לכל פרסום של מופעים ולהקות.

עדי בן ש"ך: הכוונה היתה אך ורק לתזמורת הפילהרמונית ולהצגות, זה לא היה קיים אף פעם.

עדי בן ש"ך: מוסדות תרבות ואמנות מקובל עליך?

עדי בן ש"ך: מדובר במוסדות, לא בשלמה ארצי, אלא בהבימה ובתזמורת הפילהרמונית.

תומר קרני: אז מה ההבחנה בין הבימה לקאמרי?

ישי יודקביץ: תיאטרון מסחרי, למשל, לא ייכלל פה.

דורון אבני: אנחנו מתלבטים, האם יש דרך לעקוף את עניין מוסד תרבות ואמנות, כי מוסד פרטי יכול להגיד שגם הוא מוסד.

מנשה סמירה: צריך להגיד מוסד לא פרטי.

שלום שמחון: היכל התרבות של ההסתדרות זה פרטי או לא פרטי?

מנשה סמירה: זה גוף ציבורי, הוא מפוקח ציבורית.

מנשה סמירה: כל מוסד ציבורי שמבוקר המדינה על-פי חוק מבקר המדינה.

נגה רובינשטיין: ההסתדרות מבוקרת באופן חלקי לפי פסקה (9) לסעיף שמונה את הגופים, ולכן אני לא יודעת למשל האם ההסתדרות תיכנס.

נגה רובינשטיין: יש גופים שמבוקרים על ידי מבקר המדינה בהקשר אחר לגמרי, למשל המפעילים של בתי סוהר פרטיים מבוקרים.

נגה רובינשטיין: אם הם יביאו הופעה, זה כן יהיה אפשרי, ואם גורם אחר שיביא הופעה לילדים בבית ספר, זה לא יהיה אפשרי?

נגה רובינשטיין: מה ההבחנה כאן?

דורון אבני: את לא נותנת מענה לכך שבגלגל"צ רוצים לתת סדרת פרסומות - - -

נגה רובינשטיין: גם עכשיו הם לכאורה היו יכולים לעשות את זה.

דורון אבני: זה לא בסדר.

דורון אבני: יש לי שתי הערות לגבי פסקה (3).

דורון אבני: האחת חוזרת על עצמה שוב שבמקום "עיקרו ומגמתו" ייאמר "תשדיר הנותן מידע", וכאן אנחנו סבורים שהבעייתיות הכי גדולה בפסקה (3) היא האזכור של ה"מיועדים לשירות ביטחון", שזה שם אחר לבני נוער, זאת אומרת שאתה יכול לפנות לכל בני הנוער.

דורון אבני: זה בעצם פותח פתח לכל האוכלוסייה כאן.

לאה ורון: כל העם צבא.

עדי בן ש"ך: בחוק שירות ביטחון יש הגדרה של מלש"ב מגיל 17 ומעלה.

אתי בנדלר: אנחנו מסכימים שמוצצים לא יוכלו לפרסם כאן.

דורון אבני: אנחנו חושבים שצריך להשמיט את ההפניה ל"מיועדים לשירות ביטחון"

שלום שמחון: אומרת נגה רובינשטיין שמועמדים לשירות ביטחון זה מגיל 17.

ישי יודקביץ: בעניין הזה חשבנו על מי שעולה על המסלול של חוק שירות ביטחון, דהיינו צו ראשון, שני ושלישי, כאשר צו שלישי זה כבר הגיוס עצמו.

ישי יודקביץ: העיגון שלנו הוא דרך חוק שירות ביטחון.

קריאה: הצו הראשון זה מגיל 17.

אתי בנדלר: אין בעיות, הבעיה היא שזה מאפשר לפרסם, למעשה, כמעט את כל מוצרי הצריכה, למעט אלה שמיועדים בפרט לתינוקות ולילדים.

אתי בנדלר: חיתולים ומוצצים לא יפורסמו.

כוכי מרדכי: אנחנו מתנגדים לזה בתוקף.

שלום שמחון: אני רוצה לסיים לדון בחוק הזה היום, ואני לא מסיים את זה כי אתם לא מאפשרים לי.

שלום שמחון: אתם כל הזמן פה בהתייעצויות, אני לא יכול להקשיב פה לאף אחד.

שלום שמחון: לגבי "תשדיר שירות", פסקאות (1), (2) ו-(3), אני מציע שכל גוף מהיושבים פה יציע את הצעותיו לישיבה הבאה ויעביר אותן, כדי שננסה לגבש משהו שיהיה סביר לקראת הישיבה הבאה ושאני אקרא אותו בישיבה הבאה, הכל במגבלות מה שנאמר פה.

שלום שמחון: לגבי פסקה (3), כמובן שזה לא פתוח לכל הכיוונים.

שלום שמחון: לגבי פסקאות (1) ו-(2) דיברנו יותר במפורט.

שלום שמחון: אני כבר אומר לרשות השנייה ולרדיו האזורי, שהכוונה היא לא לחנוק את גלי צה"ל.

שלום שמחון: זאת לא הכוונה, אלא הכוונה היא למצוא משהו שיהיה בגבולות הסביר ולא יאפשר להם להתפרע.

כוכי מרדכי: אדוני היושב ראש, יחד עם זאת פסקה (3) בהחלט פותחת לגלי צה"ל את המרחב לפרסם לילדים - - -

שלום שמחון: אני מאפשר לכם להציע ניסוח לישיבה הבאה, במגבלות של מה שאני אמרתי.

שלום שמחון: מבחינתי רזי ברקאי למשל מופיע בערוץ הכנסת, למי הוא עושה פרסום?

שלום שמחון: לערוץ הכנסת, לרזי ברקאי או לגלי צה"ל?

שלום שמחון: זה מותג בפני עצמו, אז מה זה אומר?

שלום שמחון: בואו נציע לישיבה הבאה את גבולות הגזרה האלה וננסה לעבור עליהן.

ישי יודקביץ: אני רוצה להזכיר שיש רובד חקיקתי נוסף, בשיתוף של משרד התקשורת והוועדה של חברי מליאת רשות השידור לגבי הכללים שיחולו לגבי תשדיר שירות.

ישי יודקביץ: בתהליך קבלת ההחלטות לגבי הרובד החקיקתי של התקנות, השר הממונה על רשות השידור ועל הרשות השנייה והוועדה שאנחנו מבקשים להקים בחוק הזה שהרכבה הוא חברי מליאת רשות השידור, יהיו שותפים בתהליך קבלת ההחלטות ובתהליך התקנת התקנות.

ישי יודקביץ: זה חלק מהפתרון.

שלום שמחון: אני סיכמתי את הפתרון הזה.

שלום שמחון: אני חושב שנתתי משהו שהוא בהחלט סביר.

שלום שמחון: אתם תתיישבו ונשבור את הראש יחד.

שלום שמחון: נמצא לעניין הזה מסגרות כאלה שגם יניחו את דעתכם, אבל לא יפתחו את הכל באופן דרסטי מדי.

שלום שמחון: נראה לי שזה החלק המרכזי בהתנהלות ההמשכית.

שלום שמחון: זה לב העניין, ונמצא את האיזונים לישיבה הבאה.

אתי בנדלר: אדוני מבקש שכל גוף ציבורי שיש לו מה לומר בעניין הזה, יעביר לוועדה הצעה לנוסח, אבל שישלח את הצעתו לגופים האחרים – אין כאן יותר מדי - כדי שהם יוכלו להגיב ולהתייחס לעניין.

שלום שמחון: אבל אני אמרתי עוד דבר אחד, שמחייב אותנו עכשיו.

שלום שמחון: כשאנחנו נגיע לישיבה הבאה, אם יש הצעה - - -

אתי בנדלר: ובלבד שכל ההצעות וההערות לנוסח יישלחו עד תאריך מסוים, כדי שיהיה מספיק זמן לגבש מתוך זה משהו.

לאה ורון: כמה זמן אתם צריכים לנוסח מסוכם של הגדרת "תשדיר שירות"?

עדי בן ש"ך: שבוע.

אתי בנדלר: שבוע ועוד שבוע להערות לנוסחים של האחרים, דהיינו בסך הכל צריך שבועיים.

מנשה סמירה: יותר משבוע, צריך שבועיים בין הגופים ושבועיים אליכם.

אתי בנדלר: תוך חודש יהיה אצלנו כל החומר.

מנשה סמירה: אני רוצה לומר אמירה לגלי צה"ל בעניין הזה.

מנשה סמירה: אומר לכם יושב-ראש הוועדה לשקול את העניין, כי אתם מותחים את החבל יותר מדי.

מנשה סמירה: לגבי הסיפור הזה של מיועדים לשירות ביטחון, לגלי צה"ל מותר לתת איזה מידע שהוא רוצה למיועדים לשירות ביטחון.

מנשה סמירה: איזה מידע פרסומי מסחרי צריך לתת למיועדים לשירות ביטחון?

מנשה סמירה: מה האבסורד הזה?

מנשה סמירה: מה הקטע הזה?

מנשה סמירה: הכנסה של המשפט הזה מראה על חוסר תמימות בעניין.

מנשה סמירה: במקרה, עבדכם היה מפקד הגדנ"ע והיה אחראי על המיועדים לשירות ביטחון לגיוס.

מנשה סמירה: תסביר לי, האם אנחנו מציעים להם לפתוח חשבון בנק בבנק הפועלים?

מנשה סמירה: האם זה מה שאנחנו מציעים למיועדים לשירות ביטחון?

מנשה סמירה: מה הרעיון?

מנשה סמירה: רוצה לומר שעל פניו זה מזמין בדיוק את הביקורת שאומרת שאין פה תמימות.

מנשה סמירה: אם רוצים לתת מידע על הגיוס לצבא, אתם צריכים חוק בעניין הזה?

מנשה סמירה: זה הייעוד של גלי צה"ל, במסגרת חוק שירות הביטחון.

עדי בן ש"ך: התכלית של סעיף (3) או מה שניסינו לאפשר בסעיף הזה היא תשדירים - גלי צה"ל בסופו של יום היא יחידה צבאית בגדול.

עדי בן ש"ך: הצבא רואה בתחנה הזאת סוג של לוח מודעות למשרתים, לדוגמה אם יש איזושהי הטבה לצבא, למשל נופש מבצעי.

כוכי מרדכי: זה מספיק מופיע ביחידות.

שלום שמחון: אני רוצה להגיד לך משהו ברמה העקרונית.

שלום שמחון: אני אומר אותו לך כמו שאני אומר אותו גם לרשות השידור.

שלום שמחון: יש שתי בעיות מרכזיות בהתנהלות הזאת.

שלום שמחון: צריך להבין שבסופו של דבר, כל מדינת ישראל החליטה שגלי צה"ל תהיה תחנה צבאית - זה חלק מהממלכה – ושתהיה רשות השידור וערוץ אחד.

שלום שמחון: מה שקורה בסוף למי שמנהל את העסקים האלה זה שהמתחרים שלו זה לא שלום שמחון, אלא הגופים המסחריים האחרים, והוא מנסה להיות כמוהם או להתנהל כמוהם.

שלום שמחון: הוא שוכח לרגע שזאת לא היתה הכוונה שלו.

שלום שמחון: הכוונה שלו לא היתה לתקוע את ערוץ 2 בליל שישי, לצורך העניין, כי המטרות שלכם הן מטרות אחרות.

שלום שמחון: מתרחשים פה שני דברים: אחד - אתה מתחרה על אותו נתח, וזה יוצר בעיה גדולה מאוד, כי אתה צריך להחזיק אצלך את רזי ברקאי וכן הלאה, וזה עולה כסף.

שלום שמחון: הרי זה גם לא מאפשר לכתב אחר לגדול, המתחרה שלו ב"קול ישראל" זה מישהו אחר.

שלום שמחון: דבר שני הוא לא פחות בעייתי.

שלום שמחון: מישהו בצבא החליט שהוא מוריד את התקציבים שלכם לרמה כזאת, שהדרך היחידה שלכם היא למצוא את ההשלמות במקום אחר.

שלום שמחון: השלמות במקום אחר, בסופו של דבר, משפיעות על מה שקורה פה.

שלום שמחון: כוועדה שעוסקת בעניין הזה, אנחנו לא יכולים להתעלם מזה.

שלום שמחון: כשאנחנו לא יכולים להתעלם מזה, אנחנו מנסים למצוא את הדברים המאזנים.

שלום שמחון: אם אתה שואל אותי, הכי נוח היה לי להגיד עכשיו לשר האוצר שייתן לכם 15,000,000, 10,000,000, 12,000,000 שקל ושייסעו הביתה ויפסיקו.

שלום שמחון: הכי נוח היה לי להגיד שנעזוב את זה ונתקן את החוק כך שאתם תקבלו אחוז מסוים מאגרת הרדיו.

שלום שמחון: הכי נוח היה לי להגיד שנעזוב את הכל ונקבע עכשיו בחוק שאתם תקבלו 5% למשל מאגרת הרדיו.

עדי בן ש"ך: בעיקרון, זה גם עומד על שולחן הוועדה.

נגה רובינשטיין: הממשלה מתנגדת לזה.

שלום שמחון: האמת היא שלי זה היה הכי פשוט, אם היינו יכולים לייצר פתרון כזה.

שלום שמחון: מה הן ההכנסות מאגרת הרדיו?

מנשה סמירה: 800.

שלום שמחון: לא, הכל זה 850.

שלום שמחון: כמה זה החלק של הרדיו?

תומר קרני: אין לי מושג.

ישי יודקביץ: האם הוועדה חושבת שצריך להיות הסדר שונה לגבי הרכיבים של שידור חסות ותשדיר שירות מרשות השידור?

ישי יודקביץ: אני לא מדבר על הרשות השנייה ועל תחנות הרדיו האזוריות.

ישי יודקביץ: האם אנחנו רוצים להחמיר יותר עם גלי צה"ל לעומת רשות השידור?

שלום שמחון: לא.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה.

מנשה סמירה: ברשות השידור יש אפשרות להכניס גופים מסחריים.

נגה רובינשטיין: אז מה הבעיה?

נגה רובינשטיין: למה צריך לעשות הבחנה?

עדי בן ש"ך: למה צריך לעשות הבחנה בין גלי צה"ל לרשות השידור?

שלום שמחון: הם לא דומים בעניין הזה לרשת ב'.

איתן כבל: הרי טלוויזיה זה גוף ציבורי, ושם אתה כבר מכיר את לוטרקי בעל-פה.

אתי בנדלר: הוועדה אף פעם לא קיימה דיון בקשר לתשדירים מותרים ברשות השידור, ואי אפשר היום לצאת מתוך הנחה שכל מה שיש ברשות השידור נפלא ונכון ולכן גלי צה"ל צריכה להיצמד לאותם כללים, כי לא התקיים דיון ציבורי בעניין הזה וזה גם לא נקבע בחקיקה ראשית.

לאה ורון: בכל מקרה גלי צה"ל יוצמדו לרשות השידור, וכאשר ישנו את העניין לגבי רשות השידור, ישנו גם בגלי צה"ל.

אתי בנדלר: את שומטת את זה מהכנסת בכלל, בלי שהכנסת קובעת את הנורמות הראשוניות בעניין הזה.

אתי בנדלר: יתכן שאין טעם ענייני, אבל את יכולה לומר את זה אם הכנסת היתה בוחנת את הנורמות הראשוניות לגבי רשות השידור וקובעת אותם, ואז אומרת שלגבי גלי צה"ל זה אותו דבר, אבל זה לא התהליך.

שלום שמחון: אני אציע עוד הצעה לישיבה הבאה.

שלום שמחון: אני מבקש לקבל ממשרד האוצר את עמדתו לגבי כך שחלק מאגרת הרדיו תוקצה לטובת גלי צה"ל באחוזים או בשינויים שייקבעו על ידי ועדת הכלכלה מדי שנה.

שלום שמחון: אני רוצה לשמוע גם את עמדתכם.

ישי יודקביץ: עמדת הממשלה הפורמלית לגבי הצעות החוק הפרטיות שהסתובבו בנושא הזה היא נגד.

נגה רובינשטיין: הממשלה התנגדה לזה גם ממספר טעמים:

נגה רובינשטיין: גם מכיוון שברור שהדבר יביא להעלאת האגרה ולמיסוי נוסף של הרדיו ורשות השידור על-ידי תושבי המדינה, שזה עניין בעייתי, וגם מכיוון שיש בג"צ סגל בנושא קביעת אגרת רכב, שמעורר שאלה בפני עצמה, כי לא בהכרח כל אדם שיש לו רדיו ברכב חייב לשלם את האגרה הזאת, ולפי החוק הוא חייב.

נגה רובינשטיין: אם אנחנו עושים כאן הרחבה גם לגבי גלי צה"ל, אותה שאלה משפטית של מחויבות לשלם את אגרת רשות השידור - - -

שלום שמחון: אז אנחנו חוזרים למה שאני אמרתי.

נגה רובינשטיין: אבל זאת תהיה המשמעות, עלייה באגרה.

שלום שמחון: את יכולה להבטיח לי שכל הכסף שגובים לאגרת הרדיו מופנה רק לרדיו?

נגה רובינשטיין: לא, יש בעיית שקיפות.

שלום שמחון: אנחנו נכתוב פה בחוק, שרשות השידור תעביר מדי שנה 12,000,000 שקלים לגלי צה"ל.

נגה רובינשטיין: זאת אומרת שגלי צה"ל יהיו תלויים בחסדים - - -

אילן ליבוביץ: זה יהיה על-פי חוק, אלה לא חסדים.

נגה רובינשטיין: מה זה על-פי חוק?

נגה רובינשטיין: אבל מי יעביר בעצם את הכסף?

נגה רובינשטיין: מי שיעביר את הכסף זה גוף ששייך למשרד הביטחון, וזה יהיה תאגיד ציבורי עצמאי, שאין עליו גורמים מפקחים ישירים מטעם הממשלה, כי זה תאגיד שהוקם על-פי חוק.

נגה רובינשטיין: מבחינה משפטית זה נראה לי מצב לקוי.

שלום שמחון: אבל בין כה וכה חלק מהפיקוח על גלי צה"ל נמצא ברשות השידור.

נגה רובינשטיין: אבל זה פיקוח מינימלי.

שלום שמחון: היושב ראש המתפטר של רשות השידור אמר פה באחת הישיבות, שהוא לא מתנגד להעביר חלק מהכסף.

נגה רובינשטיין: אם יהיו בעיות גבייה למשל, על חשבון מי זה יהיה?

אילן ליבוביץ: אני חושב שמתחילת הדיון הזה אנחנו מסתובבים סביב אותו נושא, וזה החלוקה בין הרדיו הציבורי, בעיקר גלי צה"ל, לבין רדיו האזורי, בין הרשות השנייה לבין רשות השידור והכבלים בכל הנוגע לפרסומת.

אילן ליבוביץ: זה מסתובב בחדר הזה כבר הרבה מאוד זמן.

אילן ליבוביץ: צריך פעם אחת ולתמיד לשים את הדברים על השולחן כהווייתם ולקבוע את הכללים.

אילן ליבוביץ: אנחנו משחקים בנדמה לי ואומרים שהפעם זה יהיה רק חסויות כאלה ורק תשדירי שירות כאלה.

אילן ליבוביץ: או שרוצים לפתוח את זה ולתת גם לגלי צה"ל אפשרות לשדר תשדירי חסות ותשדירי שירות כמו שמאפשרים לאחרים ואז זה גוף אחר, או שלא.

איתן כבל: אדוני היושב ראש, תאמין לי שאם זה יהיה לפי רייטינג, זה גם יעלה את האיכות של השידורים.

שלום שמחון: בואו ננסה לבקש ניסוח.

תומר קרני: לגבי האגרה, היושב ראש גם אמר באותה ישיבה שהוא לא מתנגד לזה, אם כל נושא גלי צה"ל יוכפף לרשות השידור.

תומר קרני: אנחנו נממן גוף - - -

שלום שמחון: לא נכון, אתם לא מממנים, וזאת בדיוק הטעות שלכם.

קריאה: אתם רק צינור.

שלום שמחון: גובים ממני כאזרח כסף עבור אגרת הרדיו, אם יהיה לי רדיו או לא, ולא משנה כמה מכוניות יש לי.

שלום שמחון: זה חלק מהמימון שלכם.

שלום שמחון: אנחנו אומרים שבמדינת ישראל הרדיו הציבורי כולל גם אתכם וגם את גלי צה"ל, ולכן אנחנו רוצים שנתח מסוים יעבור אליהם.

איתן כבל: לגבי האגרה ולגבי תקציב משרד הביטחון, הרי מה ההבדל?

איתן כבל: הרי זה אותו דבר, אלה רק שמות שונים.

איתן כבל: פה זה עובר ישירות אליך ושם זה עובר עוד איזו תחנה, אז מה ההבדל?

שלום שמחון: בינינו, אלה גם לא סכומים גדולים, אלה סכומים קטנים.

כוכי מרדכי: אנחנו רק משלמים אגרות…

מנשה סמירה: אם חזרת לעניין התקציבי ואתה בודק אותו, כדאי שיהיו נתונים נוספים על מבנה התקציב של גלי צה"ל, ה-33,000,000 שקל, כלומר כמה גלגל"צ וכמה גלי צה"ל.

מנשה סמירה: אתה תראה שיש מה לומר על העניין הזה, זאת אומרת שלא חייבים לקחת את כל ה-15,000,000 שקל, יש גם עניין של גלגל"צ, כי אנחנו לא נלחמים פה על גלגל"צ, אלא על גלי צה"ל.

מנשה סמירה: צריך לעשות את ההבחנה, וזה רמז מאוד ברור.

מנשה סמירה: כל המסרים וכל התכנים שאתה מדבר עליהם לא רלוונטיים לגבי גלגל"צ.

מנשה סמירה: כל מה שאומרים על גלי צה"ל, זה גלי צה"ל.

עדי בן ש"ך: עכשיו זה עניין ערכי פה?

איתן כבל: אני אומר לך לפחות כחייל, שרוב הזמן שומעים גלגל"צ, כמו שפעם רוב הזמן הרדיו היה מכוון ל-88 FM.

כוכי מרדכי: למה צריכה להיות תחנת רדיו כזאת?

איתן כבל: זה סוג של שירות לחיילים.

מנשה סמירה: אבל לא לשם כך הוקמה גלי צה"ל, זאת תחנת מוסיקה.

עדי בן ש"ך: אבל הציבור מעדיף אותה חד-משמעית, מה לעשות?

איתן כבל: גלגל"צ היא הסיפור החם, ובסופו של עניין זאת תוצאה של עבודה ושל השקעה.

איתן כבל: אם יבוא גורם אחר ש"יביא אותה בשיחוק", אני מבטיח לך שאני אעבור לשמוע תחנה אחרת, כי זאת תחרות.

איתן כבל: אתה מנסה לחסום שור בדישו.

איתן כבל: בגלל שהם טובים ורובנו שומעים את התחנה הזאת, זה מפריע לך, מנשה סמירה.

איתן כבל: אם הצבא לא ייתן את השירות, אף אחד לא יקשיב.

מנשה סמירה: הצבא יכול להחליף את עובדי בתי החולים והנמל בצורה הרבה הרבה יותר טובה.

איתן כבל: אני מודיע לך שלא, זאת אגדה.

איתן כבל: אני מסכים אתך שצריכים להיות איזון ומידתיות.

איתן כבל: היו"ר שלום שמחון: נבקש גם את עמדת הממונה על חוק רשות השידור.

אתי בנדלר: בעצם שום דבר לא אושר עד עכשיו.

שלום שמחון: אנחנו לא אישרנו דבר.

שלום שמחון: ביקשנו את התייחסות

שלום שמחון: כם ואת הנוסחים לישיבה הבאה לשני העניינים: האחד – ביקשנו הצעות ל"תשדיר שירות" ולשלושת המרכיבים שלו וקבענו פה איזשהו לוח זמנים, והשני – ביקשנו את עמדת משרד האוצר והממונה על חוק רשות השידור לגבי השיקול של האפשרות להכניס לחוק הזה מימון חלקי של גלי צה"ל בגובה שייקבע על ידי הוועדה ולא יעלה על 15,000,000 שקל בשנה, שיבוא מאגרת רשות השידור.

אתי בנדלר: אני מציעה לשקול אולי בכל זאת לאשר את ההגדרות שבסעיף 1, למעט ההגדרות "שידור חסות" ו"תשדיר שירות".

שלום שמחון: בסדר, מי בעד?

שלום שמחון: מי נגד?

שלום שמחון: מי נמנע?

שלום שמחון: הצבעה בעד - 4 נגד – אין נמנע - אין ההגדרות שבסעיף 1 להצעת חוק גלי צה"ל – שידורי רדיו של צבא-הגנה לישראל (שידורי חסות ותשדירי שירות), התשס"ד-2004, למעט ההגדרות "שידור חסות" ו"תשדיר שירות", נתקבלו.

שלום שמחון: אין מתנגדים ואין נמנעים.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לסעיף 2.

ישי יודקביץ: סעיף 2 זה הסעיף האופרטיבי: "2.

ישי יודקביץ: שידורי חסות ותשדירי שירות ישודרו בגלי צה"ל לפי הוראות חוק זה".

שלום שמחון: מי בעד סעיף 2?

שלום שמחון: מי נגד?

שלום שמחון: הצבעה בעד - 4 נגד - אין סעיף 2 להצעת חוק גלי צה"ל – שידורי רדיו של צבא-הגנה לישראל (שידורי חסות ותשדירי שירות), התשס"ד-2004, נתקבל.

שלום שמחון: אין מתנגדים.

ישי יודקביץ: "3.

ישי יודקביץ: זמן השידור המרבי לשידורי חסות ולתשדירי שירות, בגלי צה"ל, לא יעלה על ארבע דקות וחצי לשעת שידור", לעומת תשע דקות.

שלום שמחון: האם מישהו מסתייג מהעניין הזה?

כוכי מרדכי: אנחנו מתנגדים.

שלום שמחון: כמה זמן אתם רוצים?

שלום שמחון: חצי דקה?

קריאה: שתי דקות.

דינה עברי-עומר: יכול להיות שהולכים לצמצם את ההגדרות.

אתי בנדלר: אז את מבקשת לא להצביע על זה בינתיים?

שלום שמחון: אתם רוצים לא להצביע על זה?

אתי בנדלר: אז בשלב זה משאירים את זה לישיבה הבאה.

כוכי מרדכי: אם הצעתך שגלי צה"ל ימומנו מרשות השידור תגיע להבנות ולהסכמות, אני מבינה שכל החוק הזה מתייתר לגמרי.

אבשלום וילן: הסירי דאגה מלבך - - -

קריאה: 15,000,000 שקל - - -

נגה רובינשטיין: בכל מקרה צריך הסדרה, גם אם הרעיון שלך יתקבל, אדוני היושב ראש, מפני שבג"צ חייב אותנו בהסדרה, גם לגבי מתן מידע לחיילים להגעה לבקו"ם.

עדי בן ש"ך: תשדירי שירות הכי בסיסיים.

שלום שמחון: אנחנו נסיים כאן את הישיבה.

שלום שמחון: הישיבה הבאה תתקיים בעוד שלושה שבועות.

אתי בנדלר: לא, הם דיברו על ארבעה שבועות עד שנקבל את כל ההצעות, שבועיים ושבועיים להגיב על ההצעות, זאת אומרת שזה חודש לפי בקשת הגופים.

שלום שמחון: זה ייקח שבועיים, אחרי זה יהיה שבוע להגיב, ועוד שבוע זה יהיה אצלנו, כך שצריך חודש.

שלום שמחון: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.