ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 264, 2004-10-11 09:30

שלום שמחון: בוקר טוב לכולם.

שלום שמחון: אני רוצה לפתוח את הדיון שעוסק בדוח הגליל שחובר באגף תיאום ובקרה במשרד ראש הממשלה.

שלום שמחון: חבל שהדוח פורסם במהלך הפגרה.

שלום שמחון: הדוח הוא קשה והוא מעיד על העובדה שממשלות ישראל האחרונות בורחות מההשקעות בגליל ובנגב.

שלום שמחון: הדוח הזה עוסק בגליל ואנחנו נתמקד היום בעיקר בגליל.

שלום שמחון: אנחנו סברנו שיהיה נכון לפתוח את המושב הנוכחי בדיון בדוח הגליל משום שאנחנו רואים חשיבות בפיתוח הגליל.

שלום שמחון: בדומה לנגב, אזור הגליל הוא אזור חשוב מאוד ובעל ייחודיות.

שלום שמחון: המצב באזור הגליל הוא מצב קשה גם מבחינת התעסוקה, גם מבחינת מצב הרשויות, וגם מבחינת פיתוח והרחבת האוכלוסייה, והאפשרויות של מדינת ישראל לקצר את הדרכים בין הגליל למרכז הארץ.

שלום שמחון: פתיחת המושב בדיון בנושא הגליל ולאו דווקא במעשה חקיקה, הוא ניסיון להשפיע על הממשלה לבנות סדר עדיפות נכון בכל מה שקשור בפיתוח האזורים הפריפריאליים של מדינת ישראל.

שלום שמחון: להזכירכם, במהלך הנסיגה מלבנון שהתרחשה בזמן ממשלת ברק ניתנה דחיפה גדולה מאוד לפיתוח הגליל וזה נעשה בהשקעות מאוד מסיביות ובתקציבים מאוד מסודרים שהלכו ונעלמו עם הזמן, במיוחד בשנתיים-שלוש השנים האחרונות.

שלום שמחון: בחלק מהנושאים ישנו אי יישום בולט של החלטות הממשלה, וזה דבר שהוא מתמשך לאורך זמן גם הרבה מעבר לקיצוצים התקציביים הרוחביים שהיו בתקציבי הממשלה עם השנים.

שלום שמחון: זה מצב שאנחנו לא בדיוק יכולים לתת לו יד.

שלום שמחון: אנחנו גם לא יכולים להמשיך עם ההתפתחות הזאת שמתרחשת במיוחד באזור הזה.

שלום שמחון: כידוע, דוח מבקר המדינה כבר הצביע לא אחת על מה שקורה בנגב ובגליל.

שלום שמחון: הדברים כתובים בחוברות עבות כרס מבלי שניתן להם מענה.

לאה ורון: דרך אגב, היה מאוד קשה לקבל את הדוח.

שלום שמחון: אנחנו קיבלנו את הדוח המסודר הזה רק אתמול.

לאה ורון: וקיבלנו רק עותק אחד.

שלום שמחון: יחסית לפתיחת מושב נמצאים פה לא מעט חברי כנסת המייחסים חשיבות רבה לנושא.

שלום שמחון: חבר הכנסת אלי אפללו דוחף את ענייני הגליל בכנסת הנוכחית באופן מאוד מסיבי גם בוועדת הכספים וגם בוועדת הכלכלה.

שלום שמחון: נמצא כאן גם יושב-ראש השלטון המקומי שהוא במקרה גם ראש עיריית כרמיאל.

שלום שמחון: נמצא איתנו גם מנהל הרשות לפיתוח הגליל.

שלום שמחון: אני רוצה להזכיר שוועדת הכלכלה של הכנסת לא קיבלה לפני שנה את הצעת הממשלה לסגור את הרשויות לפיתוח הגליל והנגב.

שלום שמחון: לא רק שהיא לא הסכימה, אלא שבמהלך מתואם של ועדת הכספים וועדת הכלכלה גם הוכפל התקציב של שתי הרשויות האלה.

שלום שמחון: רשות הדיבור לאבישי כהן ראש אגף תיאום ובקרה במשרד ראש הממשלה.

אבישי כהן: בראשית דבריי אני רוצה להתנצל על זמן הגעתו של הדוח.

אבישי כהן: אני מבקש ליידע את האגף בפעם הבאה.

אבישי כהן: אני אציג בדבריי את פעילות הממשלה בשנים האחרונות, את ההחלטות שלנו ואת המעקב אחרי ביצוע ההחלטות.

אבישי כהן: לאחר מכן אמיר וייס יענה על שאלות ספציפיות.

אבישי כהן: למעשה, הדוח היה אמור לתת לנו כלי עבודה מרכזי בהחלטות ממשלה לעתיד, איך אנחנו רוצים לראות את השנים הקרובות בנגב ובגליל.

אבישי כהן: מטרת הדוח היא לתת תמונת ראי לראש הממשלה ולגורמים הקובעים את המדיניות במשרדי הממשלה השונים.

אבישי כהן: הפיילוט אכן נעשה על הגליל, אבל הוא ישוכפל גם לנגב.

אבישי כהן: אנחנו נראה את אותן מסקנות גם בנגב.

אבישי כהן: מבחינתנו, שני האזורים הקריטיים האלו יקבלו את אותו מעמד.

אבישי כהן: אני רוצה לציין שממשלת ישראל הנוכחית, ובמיוחד ראש הממשלה מר אריאל שרון, רואה חשיבות רבה בפריפריה.

אבישי כהן: אם ניקח את תשומות הזמן שמשקיע האגף או באופן כללי משרד ראש הממשלה בנושא הפריפריה כשזה בא לידי ביטוי בהחלטות ממשלה ארוכות טווח עם הרבה כספים, אז למרות המצב הקשה והקיצוצים התקציביים בשנים האחרונות, המשקל ששמים לפריפריה הוא באחוזים יותר גבוהים לעומת אזורים אחרים בארץ.

אבישי כהן: לפעמים זה נשחק בגלל החלטות מתקנות של הממשלה, של הכנסת.

אבישי כהן: תוכנית ההבראה של האוצר שחקה באופן ניכר חלקים נרחבים מהחלטות הממשלה.

דוד טל: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

אבשלום וילן: לפעמים זה לא נשחק.

אבשלום וילן: בדרך כלל זה נשחק.

אבישי כהן: אנחנו מחלקים את התקופה שבמהלכה משרד ראש הממשלה/הממשלה יטפלו בפריפריות בין השנים 2000-2008, אנחנו מזהים שלוש תקופות עיקריות.

אבישי כהן: בתקופה הראשונה בין השנים 2001-2002 אנחנו מזהים עשייה גדולה שבה יש הרבה החלטות ממשלה מגזריות, גיאוגרפיות, קו עימות, בדואים צפון, תוכנית "אופק", בדואים דרום, השקעות נרחבות בנושא תשתיות רכבת, קירוב הפריפריה, כביש חוצה ישראל, פתיחה של תחנות, השלמה של עוד מעל 750 קילומטר רכבת, פיתוח שכונות חדשות, יישובים חדשים, הקמה של יישובים בגלבוע, ובגליל למרות קשיים בירוקרטיים לא פשוטים.

אבישי כהן: מקימים יישובים חדשים בנגב, קו התפר בעיקר באזור דרום הר חברון.

אבישי כהן: אנחנו רואים עשייה גדולה של החלטות ממשלה.

עוזי קרן: בתקופה הזאת גם פעלה ועדת שרים נגב-גליל.

אבישי כהן: ועדת השרים נגב-גליל בראשות ראש הממשלה היא אחד מכלי העבודה שאיפשר לנו להתקדם ולהציף בעיות ולקבל פתרונות.

אבישי כהן: היא סייעה לנו לגבש החלטות והנחיות ולהתקדם בנושא הזה.

אבישי כהן: בשנת 2003 עקב תוכנית ההבראה, תוכנית הקיצוצים, חלו מספר שינויים בהחלטות ממשלה ובהשקעות שנעשו בפריפריה.

אבישי כהן: הדוח בחן את התקופה הזאת במטרה לתקן את המצב בעתיד.

אבישי כהן: אנחנו לא מתווכחים על הממצאים, אנחנו אחראים לדוח הזה.

אבישי כהן: אנחנו גם אמונים על אמיתות הדברים.

שלום שמחון: למעשה, אתה אומר שהמדיניות הכלכלית של הממשלה הנוכחית בשנים 2003-2004 פגעה מאוד בפריפריה.

אבישי כהן: באופן כללי אני אומר שבחלק יחסי החלטות הממשלה מקצצות, ותוכנית ההבראה של הממשלה אכן פגעה.

אבישי כהן: רובכם יודעים טוב ממני מה קרה עם קיצוץ מענקי האיזון לרשויות המקומיות.

אבישי כהן: הרשויות החלשות הן נמצאות בהכרח בפריפריה והן מבוססות על תקציב האיזון, ולכן הפגיעה היחסית היתה הרבה יותר קשה בפריפריה מבלי שאף אחד התכוון.

דוד טל: האם משרד ראש הממשלה לא יודע את זה שהרשויות שמקבלות מענקי איזון הן בפריפריה?

אבישי כהן: משרד ראש הממשלה לא עשה את תוכנית ההבראה בעצמו.

אבישי כהן: משרד ראש הממשלה מכיר ויודע את זה והוא מלווה היום את הרשויות האלה.

אבישי כהן: נתקבלו החלטות מתקנות וחלק מהן קיבלו טיפלו ממוקד, אני יכול לנקוב בשמות וראשי הרשויות יודעים.

אבישי כהן: למרות שחלק מההחלטות הסתיימו, משרד ראש הממשלה עושה מאמץ גדול בליווי אישי ופרטני, לפעמים אפילו בדברים מאוד קטנים, כדי להשלים את החוסר הזה.

אבישי כהן: לא תמיד אנחנו יכולים להשלים את הכול, יש אילוצים תקציביים ואני מניח שזה מובן.

אבישי כהן: יש אילוצים תקציביים, אבל אנחנו עושים את הזה.

שלום שמחון: היתה עשייה גדולה בשנים 2001-2002 שהיא תוצאה של החלטות ממשלה שהיו לפני כן בעת הנסיגה מלבנון.

שלום שמחון: הדוח עוסק בשנים 2003-2004 וזה אומר שהמכה הגדולה שניתנה לפיתוח האזור הזה ניתנה בשנים האלה בעקבות התוכנית הכלכלית.

אבישי כהן: אכן היתה עשייה בשנים האלה גם מבחינת תקציבים כללים וגם מבחינת החלטות ממשלה.

אבישי כהן: באמצע שנת 2003 החלה נסיגה בביצוע והחלטות שונות.

מל פולישוק-בלוך: מציגים את זה כאילו הכוונה היתה לפגוע דווקא באזור הזה.

אבישי כהן: זה לא מה שאני עושה.

מל פולישוק-בלוך: התוכנית הכלכלית הרי פגעה בכל דבר במדינה, והיתה לכך סיבה.

שלום שמחון: אומר מר אבישי כהן שרוב הרשויות החלשות נמצאות בגליל, ומאחר והן נמצאות בגליל הפגיעה בהן היתה יותר קשה.

מל פולישוק-בלוך: בוודאי שמי שחלש נפגע יותר.

מל פולישוק-בלוך: אבל, זה נשמע כאילו היתה כאן מדיניות לפגוע בצפון.

מל פולישוק-בלוך: אני לא מסכימה לזה, אבל לא צריך להיסחף.

עמרם מצנע: צריך להיות ברור שמשנת 2003 יש ממשלה חדשה שבה חברה גם "שינוי", שהביאה למצב הזה אני לא יודע למה התמימות הזאת פה?

אלי אפללו: זה לא נושא פוליטי, בואו נדבר לגופו של עניין.

שלום שמחון: אמר פה עוזר ראש הממשלה לענייני התיישבות שבממשלה הקודמת שהיתה ממשלת אחדות, ראש הממשלה מתוך הכרת בחשיבות העניין העמיד את עצמו בראש ועדת שרים מיוחדת לגליל ולנגב.

שלום שמחון: מה קרה לראש הממשלה הנוכחי, למה עכשיו הוא לא עושה את זה?

עמרם מצנע: אבישי, משרד ראש הממשלה רצה לעשות את הדברים הנכונים.

עמרם מצנע: לעומת זאת, הממשלה בראשותו של האוצר טרפדה לכם את המהלכים.

אבישי כהן: אני לא אמרתי את זה.

אבישי כהן: יש פה נציגים של משרדי הממשלה ואני מניח שהם יציגו את הפעילות שלהם.

אבישי כהן: יש להם עשייה רבה מאוד בשנים האחרונות בנגב ובגליל.

אבישי כהן: החלטת הממשלה בתוכנית ההבראה פגעה בכולם, והיא לא התכוונה לפגוע בנגב ובגליל.

אבישי כהן: נהפוך הוא.

אבישי כהן: התוצאה, וזה מה שמראה את הדוח בנחישות, היא שיש אזורים שנפגעו יותר.

אבישי כהן: המטרה שלנו ומטרת הדוח היא לתת פתרון לשנים הקרובות.

אבישי כהן: ברשותכם, אני רוצה לסקור את התקופה השלישית.

אבישי כהן: לאחר השנים 2003-2004 שאותן בחן הדוח, אנחנו הולכים לקראת השנים 2005-2008 בהכנת התקציב.

אבישי כהן: משרד ראש הממשלה בתיאום משרדי הממשלה מנסה לגבש מספר החלטות.

אבישי כהן: יש כבר שתיים-שלוש החלטות המשך שכבר רצות.

אבישי כהן: למשל, ההחלטות למגזר הבדווי, ולעוטף שדרות, הן החלטות עד שנת 2006-2007.

אבישי כהן: אנחנו ננסה לתת מענה בתוכנית חמש שנתית, עם שינויים משנים קודמות, על-פי האפשרויות התקציביות היום.

אבישי כהן: אתם הרי יודעים שהממשלה הולכת לקצץ עוד מספר מיליארדים, וזה דבר שיקשה עלינו.

אבישי כהן: מצבן של הרזרבות של השרים והיכולת שלנו לגבש לממש החלטות ממשלה מיוחדות יהיה יותר קשה משנה לשנה.

2186: למה צריך להעניש רק אותנו?

אלי אפללו: הכול נעשה על בסיס כלכלי.

אלי אפללו: אולי צריך לסגור את הגליל ואת הנגב ולהעביר אותם למרכז הארץ וזהו.

אבישי כהן: מר עוזי קרן יציג את העשייה ואת התוכנית שבה יש עשרות פרוייקטים מרכזיים שאנחנו הולכים לגבש בשנים הקרובות לחיזוק הנגב והגליל, לקירובו, לפיתוחה של התעשייה.

עוזי קרן: אני רוצה שנכניס את הדברים לפרופורציות.

עוזי קרן: הדוח סוקר את השנים 2003-2004, וכידוע לכם שנת 2004 עדיין לא הסתיימה.

עוזי קרן: למעשה, הדוח עוסק בשנת 2003 ובהתחלה של שנת 2004.

עוזי קרן: זו תקופה של שנה וחצי של עבודת הממשלה, ואני חושב שאי אפשר להתחמק מכך שיש בהחלט ירידה בפרוייקטים, בייחוד לאור הביצוע הגבוה של פרוייקטים בשנים 2001-2002 בתקופת ממשלת האיחוד.

עוזי קרן: יתרה מכך, הרבה פרוייקטים התחילו לפני כן.

עוזי קרן: למשל, קידום כביש חוצה ישראל, קידום מתקני התפלה, פרויקט קו עימות, תוכנית "אופק" ב-11 ערים: אופקים, בית שאן, דימונה, ירוחם, לוד, מצפה רמון, נצרת עילית, עכו, קריית מלאכי, רמלה, תל-שבע.

עוזי קרן: זוהי תוכנית שהתחילה בשנת 1999 והסתיימה בשנת 2002.

עוזי קרן: פרויקט קידום מתקני התפלה הוא לא פרויקט שקוצרים אותו בשנה אחת.

עוזי קרן: זוהי תוכנית שהממשלה הקודמת, זאת של שנת 2001-2002 החליטה.

אבשלום וילן: לא, בייגה החליט את זה בשנת 2000.

אבשלום וילן: אתם תקעתם אותה, תגיד את האמת.

אבשלום וילן: האוצר תוקע את זה.

עוזי קרן: התחילו לממש אותה באופן אינטנסיבי בממשלה של 2001-2002.

עוזי קרן: אני אקריא לכם רשימת כבישים, אני אקריא לכם תשתיות שהתחילו להיכנס למסילות רכבת בגליל ובנגב.

עוזי קרן: לוקח זמן לתכנן את הדברים האלה.

שלום שמחון: הדוח הזה פורסם עקב קבלת ההחלטות בממשלה בנושא תקציב 2005.

שלום שמחון: זה אומר שלממשלה ולראש הממשלה שעמד בשנתיים הקודמות בראש ועדה מיוחדת לנגב ולגליל, היתה אפשרות להשפיע על תקציב 2005.

שלום שמחון: בעוד ימים ספורים יונח על שולחנם של חברי הכנסת ספר התקציב לשנת 2005.

שלום שמחון: האם בתקציב הבא מיושמות כל המסקנות שמופיעות בדוח שנכתב באגף תיאום ובקרה ?

עוזי קרן: יש שלוש בשורות חדשות.

עוזי קרן: ראשית, ראש הממשלה השתכנע שהוא צריך לעמוד בראש ועדת שרים נגב-גליל, וראש הממשלה קיבל החלטה שבחודש וחצי הקרובים תהיה ישיבת ממשלה שבה יכריזו מחדש על הקמת ועדת שרים נגב-גליל בין שהיא תפעל כוועדת נגב-גליל, ובין שהיא תפעל כישיבות ממשלה פעם בתקופה למעקב על פרוייקטים נגב-גליל.

עוזי קרן: על זה עוד אין החלטה.

עוזי קרן: אנחנו מנסים שזו תהיה ועדת שרים נגב-גליל ואני מקווה שזה יהיה כך.

עוזי קרן: ההחלטה השנייה היא כתוצאה מהדוח של אמיר וייס.

עוזי קרן: אנחנו מנסים לגבש תוכנית והאוצר צריך להסכים לה, היא מסובכת מאוד, שיהיה תקציב קבוע בין שהוא יהיה אחוזי ובין שהוא יהיה צבוע לפיה משרדי הממשלה מוכרחים להשקיע מינימום בנגב ובגליל.

עוזי קרן: הדוח הזה קבע פרמטרים של 30%.

שלום שמחון: זה כבר לא יהיה ב-2005.

שלום שמחון: מניסיוני כחבר ועדת הכספים לא מעט שנים, אני יכול לומר לך שספר התקציב מונח להדפסה בחול המועד סוכות.

עוזי קרן: אנחנו מדברים עכשיו על תוכנית של חמש שנים, ל-2005-2009.

עוזי קרן: ובתוך התוכנית של 2005

עוזי קרן: -2009 ה-start יהיה אולי קצת יותר איטי כי התקציב כבר ייכנס, אבל אנחנו מדברים עכשיו על תוכנית שראש הממשלה יעמוד בראשה שהיא לא רק לשנת 2005, אלא ל- 2005-2009.

דוד טל: האם אתה יכול להבטיח לו שהוא יעמוד בראשה עד 2009?

עוזי קרן: כידוע לך, גם ממשלת שרון ביצעה דברים של ממשלת ברק.

עוזי קרן: שלישית, לשם שינוי התוכנית מבוססת הפעם על רעיון אחר.

עוזי קרן: היום יש בגליל 1,2 מיליון תושבים, והיעד הוא 2 מיליון תושבים.

אלי אפללו: איך תביא את אותם תושבים?

אלי אפללו: איזה מענקים ואילו הטבות אתה נותן להם?

אלי אפללו: אילו רק סיסמאות.

יצחק וקנין: הנייר סובל את הכול, תן לו להקריא מהנייר.

אלי אפללו: לא מיישמים את מה שכתוב בנייר, לא מיישמים את החלטות הממשלה.

עוזי קרן: בנגב יש היום 900,000 תושבים, והיעד הוא 1,5 מיליון תושבים.

עוזי קרן: דרך הפעולה מדברת על חמישה תחומים עיקריים: פיתוח תשתיות פיזיות, פיתוח תשתיות כלכליות לתעסוקה ותוצר, יצירת תנאים אטרקטיביים להתיישבות בכל המגזרים, קידום רמת החינוך, ההשכלה הגבוהה התרבות והספורט לחיזוק החוסן הכלכלי.

2186: תקריא מספרים, זה פוליטיקה.

עוזי קרן: התוכנית הזאת לא אושרה, היא תוכנית מדף שמדברת על עשרים פרוייקטים מובילים.

עוזי קרן: אני רוצה לסקור בפניכם את הפרוייקטים.

עוזי קרן: ראשית, השלמת כביש חוצה ישראל צפון.

עוזי קרן: כידוע לכם קטע 18 הוא בבג"ץ.

עוזי קרן: אחריו יש עוד שני קטעים: אונה צפון מערבית בתכנון, ואונה צפון מזרחית.

אלי אפללו: הממשלה לא קשורה בעניין משום שזה עסק כלכלי לכול דבר.

אלי אפללו: אני לא מבין למה אתה נותן לנו את הדבר הזה כדוגמא?

עוזי קרן: למשרד ראש הממשלה יש יכולת להושיב את שרי הממשלה ואת המנכ"לים ולבקש שהאונה הצפון מזרחית תיכנס לתכנון.

עוזי קרן: משרד ראש הממשלה הוא לא המשרד שייתן את הכסף, אבל הוא המשרד שיניע את המערכת בדיוק בדגם שהיה בשנים 2001-2003 שאז ועדת שרים נגב-גליל ישבה ועשתה מעקב.

עוזי קרן: כאמור, עשרים הפרוייקטים שאנחנו מדברים עליהם הם: השלמת כביש חוצה ישראל צפון, השלמת כביש חוצה ישראל דרום, פיתוח מסילות ברזל גליל.

עוזי קרן: אני יכול לפרט לכם כל קטע.

עוזי קרן: בהשלמת תכנון ומסילות רכבת, מסילת קריית מוצקין-נהרייה, קו עכו-כרמיאל הסיום הוא ב-2008, קו חיפה-בית שאן קטע א'.

עוזי קרן: בתכנון קו חיפה-נצרת, קו כרמיאל-קריית שמונה.

עוזי קרן: אני מקריא רסיסי נתונים.

עוזי קרן: אני הרי צריך להניח לכם את כל הדוח ולהציג לכם יעדים והשקעות.

עוזי קרן: אני חושב שמוטב לקבל את עשרים הפרוייקטים ברמה כללית, ואם תדרשו ניתן פירוט עליהם.

אלי אפללו: אני חושב שכדאי לשמוע את רשימת הפרוייקטים.

עוזי קרן: המשך פרוייקטים להתפלת מים והשבת קולחין.

עוזי קרן: אלו פרוייקטים שנעצרו בשנים 2003-2004 והכוונה היא לחדש אותם לטובת הנגב והגליל.

עוזי קרן: פרויקט אחר הוא פיתוח בתי חולים נגב-גליל.

עוזי קרן: בנהרייה למשל, אגף מיון.

שלום שמחון: אני הייתי מציב את שר האוצר בראש הוועדה לגליל ולנגב, משום שהוא ראש הממשלה האמיתי בתחום הכלכלי.

שלום שמחון: אתה מציג פה תוכנית גרנדיוזית והאוצר אפילו לא טורח לבוא לדיון כזה.

עוזי קרן: אתם קראתם לנו ושאלתם אותנו מה קרה בשנת 2003.

עוזי קרן: יהיה לא הגיוני שלא נגיד לכם שיש לנו תוכניות להמשך.

עוזי קרן: אני חושב שצריך להגיד לכם מהן התוכניות.

דוד טל: האם התוכניות ברות ביצוע?

מל פולישוק-בלוך: בטח שכן.

דוד טל: אני לא רואה שזה כך.

דוד טל: אדוני אתה אומר שיש בכוחו של משרד ראש הממשלה להושיב את המנכ"לים ולהנחית עליהם מדיניות.

דוד טל: אבל מאידך אתה אומר שהיו מסקנות וראש הממשלה העמיד את עצמו בראש ועדה, אלא שמשרד האוצר בא וקיצץ את הכול.

עוזי קרן: אתם הזמנתם היום לדון בדוח לשנים 2003-2004.

עוזי קרן: תזמין אותנו לדיון אחרי החלטת ממשלה שתהיה בחודש הקרוב, על הדוח הזה, על עשרים הפרוייקטים, ונענה לך בפירוט על עשרים הפרוייקטים.

אבשלום וילן: בזמן שאתם מדברים מופיע עכשיו בחדר השני שר האוצר.

אבשלום וילן: אני מבין שהוא היחידי שבאמת מנהל את המדיניות הכלכלית, כי למשרד ראש הממשלה לצערנו אין שום השפעה.

אבשלום וילן: לכן, נעבור לחדר השני.

אבשלום וילן: ( חבר הכנסת אבשלום וילן יוצא מחדר הוועדה.

אבשלום וילן: )

עוזי קרן: אני אקריא את הפרוייקטים מבלי לפרט אותם.

עוזי קרן: הפרוייקטים הם: פיתוח בתי חולים בנגב ובגליל, פרוייקטים לאומיים בחקלאות, פיתוח תיירותי נגב-גליל, שיתוף פעולה אזורי, פרוייקטים ישראליים- פלשתינאיים- ירדניים.

עוזי קרן: יש שלושה פרוייקטים כאלה.

עוזי קרן: אני רוצה לומר שאני מדבר על פרוייקטים לאומיים: חינוך והשכלה גבוהה בגליל.

אלי אפללו: למה בדיוק הכוונה בחינוך והשכלה גבוהה בגליל?

אלי אפללו: האם תיפתח אוניברסיטה בגליל?

אלי אפללו: אני ראיתי את ההמלצה וכתבתי מכתב בעניין הזה.

עוזי קרן: הכוונה היא הקמת אוניברסיטה מחקרית טכנולוגית, הקמת פקולטה חמישית לרפואה בגליל, השלמת שילוב המכלול באוניברסיטה רב-קמפוסית, הקמת בית ספר ריאלי בגליל המערבי.

עוזי קרן: זוהי תוכנית חמש שנים.

אלי אפללו: האם זוהי המלצה שלכם?

אלי אפללו: האם זה ייושם?

עוזי קרן: זה ברמת טיוטא לפני דיון.

עוזי קרן: זה לא יהיה נייר, זה יהיה ביצוע.

שלום שמחון: אנחנו הולכים עכשיו לרמת הפתרון.

שלום שמחון: אבל בין היתר, יש לי עניין לראות עד כמה המצב קשה.

שלום שמחון: נמצאים פה גם מנהלי מחוזות הצפון במשרדי הממשלה השונים, ואנחנו נשמע מהם על המצוקה האמיתית.

אלי אפללו: אלו ניירות שלא מיישמים אותם גם כאשר ישנן החלטות ממשלה והחלטות שרים.

אלי אפללו: לדעתי אנחנו צריכים לקיים ישיבה עם ראש הממשלה כדי ללחוץ עליו ליישם את הדברים.

אלי אפללו: הוא זה שצריך לעמוד בראש הוועדה, הוא לא צריך להתנער.

אלי אפללו: אם לא תהיה שם אוניברסיטה, ואם לא יינתנו פתרונות מהירים כמו מענקי משרד השיכון שיביאו לגליל אנשים, לא יקרה שום שינוי.

אלי אפללו: אלו שני פרוייקטים לאומיים ראשונים שצריך לעשות.

אלי אפללו: לשר האוצר קל לקצץ בנגב ובגליל.

אלי אפללו: ארבעה מיליארד שקל קוצצו בשנתיים האחרונות מהתקציב שלנו וזה חורג מכל פרופורציה.

אלי אפללו: זה פי שניים מהקיצוץ במקומות אחרים.

יצחק וקנין: של מי שר האוצר הזה?

אלי אפללו: זה שר האוצר שלי.

אלי אפללו: אני לא מסתכל על הדברים האלה בהיבט מפלגתי.

אלי אפללו: אני חי בגליל.

יצחק וקנין: ראש הממשלה כל הזמן "מנחה" כפי שאמר חבר הכנסת יוסי שריד.

יצחק וקנין: אנחנו רואים לאן אנחנו מגיעים מרוב "הנחיות".

אלי אפללו: חברי הכנסת של הגליל ושל הנגב צריכים להתאחד ולהפעיל לובי ולחץ בוועדת הכספים ובכל אחת מהוועדות לקידום הנושא משום שאחרת שום דבר לא יעבוד.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, זו ההצעה שאני מציע לך.

אלי אפללו: אני עומד תומך בך בעניין הזה.

יצחק וקנין: ראינו את ההצבעות שלכם ברגעים הקריטיים של הגליל ושל הרשויות.

יצחק וקנין: עושים עכשיו תוכנית הבראה לרשויות.

יצחק וקנין: אנחנו כל הזמן צעקנו שהקיצוץ הזה הולך לגרום לטרגדיה ברשויות, אבל אתם חייכתם וגלגלתם עיניים.

דוד טל: אדוני היושב ראש, אני חושב שמר עוזי קרן מעלה עכשיו נושאים מאוד חשובים.

דוד טל: התפקיד העיקרי של הוועדה הזאת הוא לקבוע יחד עם ראשי הרשויות ואנשים אחרים הנוגעים בדבר, את סדרי העדיפויות הלאומיים בנושא הזה.

דוד טל: אני מניח שהרעיונות שמועלים כאן הם טובים, אבל צריך לעשות בהם סדר ולהחליט מה חשוב יותר.

דוד טל: אפשר לצרף את הצעתי להצעתו של חבר הכנסת אלי אפללו ולקיים ישיבה משותפת עם ראש הממשלה שבה נאמר לו שוועדת הכלכלה רואה עין בעין יחד עם ראשי הרשויות בצפון את הנושאים האלה והאלה כנושאים חשובים ולכן היא מבקשת לתקצב אותם בסדר עדיפות מסוים.

אלי אפללו: נכון, לדעתי זהו הסיכום.

עוזי קרן: הערתו של חבר הכנסת אפללו עונה בדיוק על מה שאנחנו נאבקים.

עוזי קרן: קחו לדוגמא את נושא עידוד האיכלוס בגליל.

עוזי קרן: זה לא בכיס שלנו.

עוזי קרן: אנחנו שואפים להגיע לחמש החלטות עם האוצר.

עוזי קרן: ראשית, קביעת מתכונת להיצע קרקעות למגורים במחירים אטרקטיביים.

עוזי קרן: שנית, סבסוד עלויות פיתוח באופן משמעותי.

עוזי קרן: הסבסוד היום הוא 37,000 שקל.

עוזי קרן: כמו כן, קביעת גודל משתנה של מגרש מ-500 עד 2,500 מטר מרובע בנגב המערבי.

עוזי קרן: כלומר, למה לתת רק חצי דונם למי שכבר הולך בנגב?

עוזי קרן: מה יקרה אם הוא יקבל שני דונם?

שלום שמחון: עלותו של מגרש במעלות הוא בערך כמו עלותו של מגרש בצפון תל-אביב.

אלי אפללו: המשכנתא בצפון תל-אביב היא כמו המשכנתא במעלות.

עוזי קרן: אבל אני אומר, גודל מגרש משתנה ככל שאתה מתרחק מהמרכז.

עוזי קרן: רביעית, קביעת סל הטבות למשכנתאות ומענקים.

עוזי קרן: חמישית, קידום הרחבות קהילתיות ביישובים חדשים בתהליכים סטטוטוריים מקוצרים.

עוזי קרן: הם פשוט "קורעים" את הנשמה עד שאתה מגיע להחלטות.

עוזי קרן: יהיה לנו קשה להעביר את ההחלטות האלה במשרד הפנים.

עוזי קרן: הליכים סטטוטוריים מקוצרים להרחבות קהילתיות הם דבר קשה מאוד, אבל אפשר להתאחד על זה.

שלום שמחון: הדוח הצביע על שלוש-ארבע תקופות.

שלום שמחון: תקופה אחת היא תקופת החלטות שבעקבותיה היתה תקופת ביצוע גדולה.

שלום שמחון: אחר כך באה תוכנית כלכלית שבעצם גדעה את ביצוע החלטות האלה, והיא קיצצה בתקציבים בשני מישורים.

שלום שמחון: ראשית, קיצוץ לכלל המדינה.

שלום שמחון: שנית, הממשלה הסירה את ההתחייבויות שהיו לה להמשך התוכנית הזאת.

שלום שמחון: כיושב ראש ועדה אני צריך להוביל דיון שאומר שהממשלה שגתה כפי שאמר פה ראש אגף תיאום ובקרה, וכתוצאה מהתוכנית הכלכלית האזורים האלה נפגעו פעמיים.

שלום שמחון: היא צריכה לשקול כרגע מה היא עושה.

שלום שמחון: האם היא חוזרת ואומרת שהיא טעתה, ושההחלטות של התוכנית הכלכלית פגעו יותר בגליל ובנגב, ולכן היא צריכה לעשות פעולה מתקנת?

שלום שמחון: קודם כל, פעולה מתקנת.

שלום שמחון: שנית, כדי להדביק את הפערים שנוצרו עם השנים היא צריכה להיכנס לפעילות מואצת עם הפרוייקטים שאתה מצביע עליהם.

שלום שמחון: צריך לעשות פה שני מהלכים.

שלום שמחון: צריך להבין שהממשלה שגתה במדיניות הכלכלית שלה, ושהיא פגעה באופן אנוש בנגב ובגליל, ולכן היא צריכה לעשות פעולה מתקנת.

שלום שמחון: הממשלה יודעת להביא תקציב מיוחד, והיא יודעת לקיים דיון מיוחדים וכן הלאה.

שלום שמחון: היא יודעת לעשות את הדברים האלה, אבל היא צריכה לעשות אותם.

שלום שמחון: אם אנחנו לא נצביע על הכיוון שאומר שהיתה פה פגיעה גדולה מאוד בגזרה רחבה, אז אין משמעות לפרוייקטים שמר עוזי קרן מעלה כאן.

שלום שמחון: אם לפרוייקטים האלה אין חותמת של האוצר אז הם לא יקומו.

שלום שמחון: אני מנסה לעזור לכם להגיע למטרות אליהם אתם שואפים להגיע.

שלום שמחון: הכוונות של אנשי אגף תיאום ובקרה במשרד האוצר ושל עוזי קרן הן כוונות טובות, אלא שכחקלאי אני מעדיף תפוח אחד על היד מעשרה תפוחים על העץ.

שלום שמחון: אני מציע שנפתח את הדיון לכיוון כזה שבו יהיה מנוף על הממשלה לקבל החלטות אחרות.

שלום שמחון: נכון לרגע זה, אני מחויב לומר לאוכלוסיית הגליל שהם נפגעו, ועזבו כרגע את העניין הפוליטי.

שלום שמחון: אני לא מייצג בוועדה את מפלגת העבודה, אלא את האינטרס הממלכתי, ובמישור של האינטרס הממלכתי יש חשיבות רבה לומר לאוכלוסייה בגליל שהיא נפגעה בכמה מישורים משמעותיים מאוד.

שלום שמחון: כשהממשלה מחליטה להעלות את מחירי הקרקע, היא מעלה אותו גם בגליל, אבל היא פוגעת בגליל.

שלום שמחון: כנ"ל לגבי מחירי המים ובכל נושא אחר.

שלום שמחון: אם כן, קודם כל צריך להגיד: טעינו שגינו.

שלום שמחון: שנית, אנחנו רוצים לתקן.

שלום שמחון: שלישית, מהן תוכניות לתיקון וכאן נכנסים להצעות של חבר הכנסת טל.

שלום שמחון: מטרת הדיון הזה היא להעלות את הנושא הזה על סדר היום ולהוות מנוף מרכזי כדי שתקציב המדינה מבלי שהגליל והנגב יילקחו בחשבון.

שלום שמחון: היום אנחנו דנים בגליל, אבל יהיה גם דיון על הנגב.

שלום שמחון: אנחנו לא נתעלם מהעניין הזה.

שלום שמחון: אנחנו מנסים לשים את היד על הדופק.

אמיר וייס: אני מניח שרוב האנשים ראו את הדוח.

אבישי כהן: כל מי שפנה לאגף קיבל.

לאה ורון: זה לא נכון.

לאה ורון: במשך זמן רב מאוד הוועדה מנסה לקבל מכם את הדוח, ולו באי-מייל, על מנת שנפיץ אותו לחברי הכנסת.

אבישי כהן: אני התנצלתי בראשית דבריי.

אבישי כהן: כל מי שפנה קיבל.

אבישי כהן: כנראה שהיתה תקלה נקודתית והיא תתוקן.

לאה ורון: חברי הוועדה לא קיבלו את הדוח.

לאה ורון: היתה פנייה אליכם בכתב.

שלום שמחון: אמיר, אני מציע שתציע בכמה דקות את המגמות העיקריות של ממצאי הדוח, בכמה קוצצו התקציבים באזורים האלה, אלו פרוייקטים היו בתכנון מתקדם ולא התקדמו.

אמיר וייס: הדוח מחולק לשני חלקים עיקריים.

אמיר וייס: החלק השני לקח את כל משרדי הממשלה והגופים הציבוריים מהסוכנות, קק"ל, הרשות לפיתוח הגליל, ופיס, והציג את הביצוע של הגופים האלה ב-2003 ותוכניות העבודה של 2004.

אמיר וייס: אין לנו תמונה לגבי הביצוע של שנת 2004.

אמיר וייס: אני מניח שבשליש הראשון של שנת 2005 ניתן יהיה לדעת על כל נושא מרכז השקעות והמדען ראשי ובקשות שהוגשו.

אמיר וייס: בחלק הזה ישנו עוד נתון לגבי יישום החלטות הממשלה, כאשר רובם המכריע זה החלטות ממשלה של ועדת שרים נגב-גליל שעסקה בנושאים כמו: כבישים, רכבות, בתי חולים, פינוי מחנות וכו' וכו', כפי שמפורט בדוח.

אמיר וייס: החלק הראשון משווה בחמישה נושאים עיקריים שהם: פיתוח תשתיות-על, פיתוח כלכלי תיעוש ותעסוקה, קידום רמת חינוך והשכלה גבוהה, פיתוח בנייה לאיכלוס והחוסן התקציבי של רשויות.

אמיר וייס: כל אחד מהנושאים האלה חולק למספר נושאים.

אמיר וייס: כך למשל, תחת נושא פיתוח תשתיות-על ישנו הנושא של כבישים ורכבות, בתי חולים וביוב.

אמיר וייס: תחת הנושא של פיתוח כלכלי תיעוש ותעסוקה ישנו אישורי מרכז השקעות, מדען ראשי, פיתוח אזורי תעשייה, הכשרה מקצועית למבוגרים, תיירות.

מנחם אריאב: האם אתה מצטט את תפקידי המשרד או את מה שאתם עושים בשטח?

אמיר וייס: לא.

אמיר וייס: אלו 18 נושאים שנבדקו ושבהם נערכה השוואה מבחינת תקציבים של הגליל מול כלל הארץ.

אמיר וייס: לדעתנו, 18 הנושאים האלה שנבחרו הם נושאים מרכזיים שדרכם ניתן לעשות שינוי לצמצום פערים בין הפריפריה למרכז.

אמיר וייס: תחת הנושא של רמת חינוך והשכלה גבוהה ישנו הנושא של בניית כיתות לימוד, תקצוב לאוניברסיטאות ולמכללות.

אמיר וייס: בנושא פיתוח לבנייה ולאיכלוס ישנם הנושאים של בנייה עירונית, בנייה כפרית, ומימוש משכנתאות ומענקים של משרד השיכון.

אמיר וייס: הנושא האחרון הוא החוסן תקציבי של הרשויות, תקציבי פיתוח ומענקי איזון של משרד הפנים.

אמיר וייס: בשנת 2003 תקציב 18 הנושאים האלה שהופנו לגליל הם 16%.

אמיר וייס: אנחנו חילקנו את הנושאים האלה לנושאים רגילים ולנושאים שנקראים העדפה.

אמיר וייס: נושאים רגילים הם 25% מבחינת התקציב, ונושאי העדפה הם 35%.

אמיר וייס: הנושאים האלה נקבעו לפי ארבעה פרמטרים: גודל האוכלוסייה, גודל השטח, עצם זה שמדובר בפריפריה, ומצב הרשויות.

אמיר וייס: הנתונים מונחים בפניכם, אני לא אכנס עכשיו לכול אחד ואחד מהנושאים.

אמיר וייס: אני יכול להצביע על שני דברים מרכזיים.

אמיר וייס: ראשית, נושא חקלאות ונושא התיירות מבחינת הגליל הוא מתוקצב בצורה חיובית, ואף מעבר לזה.

שלום שמחון: כל מה שקרה בגליל בתיירות ובחקלאות בשנתיים האחרונות לא קרה בעזרת הממשלה, אלא זה היה יוזמה של המתיישבים בגליל.

אמיר וייס: אני לא מסכים איתך, אבל אני לא אתווכח איתך.

שלום שמחון: אתם ביטלתם את כל המענקים לפיתוח התיירות והם כמעט ולא קיימים.

שלום שמחון: ייקרתם את מחירי הקרקע.

שלום שמחון: אתה היום משלם הרבה יותר כדי לבנות.

עוזי קרן: הוא אומר לך שתקציבית, האחוזים של שני המשרדים האלה פרופורציונלית לתקציב המשרדים שהוא ממילא היה דל, יחסית הוא יותר גבוה.

עוזי קרן: הוא הביא כאן נתונים.

אבישי כהן: אנחנו מצפים שתתייחסו גם לנתונים האלה באותה רמה שאתם מתייחסים לנושאים האחרים.

שלום שמחון: גם כאשר זה כל כך טוב מבחינתכם, זה מאוד נמוך.

מל פולישוק-בלוך: אין ויכוח שזה לא מספיק.

אמיר וייס: צריך לזכור שהגליל הוא חלק אחד מכל הארץ.

אמיר וייס: אנחנו נגיע גם לנגב, ולירושלים.

אמיר וייס: יש בארץ גם חלקים אחרים שגם הם צריכים להתפתח.

אמיר וייס: מצד שני, ישנו הנושא של מנועי רב צמיחה והם אלה שיובילו לפיתוח רב יותר של הגליל וזה למשל, הקמת אוניברסיטה או פתיחת מפעלי היי-טק.

מנחם אריאב: בן כמה אתה?

מנחם אריאב: אני חושב שמאז שאתה נולדת מדברים על אוניברסיטה בגליל.

מל פולישוק-בלוך: מאז שאני נולדתי מדברים על השלום, נו אז מה?

מל פולישוק-בלוך: דרך אגב, אני עושה את כל המאמצים עכשיו שתהיה אוניברסיטה בגליל.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שצריך להקים אוניברסיטה בגליל.

אמיר וייס: אני רוצה להתמקד בנושא אחד או שניים.

אמיר וייס: למשל, הנושא של המועצה להשכלה גבוהה, תקצוב לאוניברסיטאות ומכללות כשבשנת 2003 זה 2.64%.

אמיר וייס: אני חושב שכולם יודעים ש-90% מהכספים שמגיעים למל"ג הולך לנושא של מחקר.

אמיר וייס: לעומת זאת, נושא מסילת הברזל היה בשנת 2003 רק חצי אחוז, וב-2004 הוא הולך להיות 4%.

אמיר וייס: עד היום עסקו רק בתכנון, ובארבעת השנים הקרובות ב- 2005-2008 , רכבת ישראל הולכת להשקיע כשני מיליארד שקלים בשלוש מסילות ברזל שאמורות פחות או יותר להסתיים עד שנת 2008.

אמיר וייס: מדובר בקו לכרמיאל, ורכבת העמק.

אמיר וייס: הקו השלישי הוא שידרוג והכפלה של רכבת נהרייה והוא יסתיים בשנת 2006.

שלום שמחון: אנחנו נעביר עכשיו את רשות הדיבור לנציגי משרדי הממשלה.

שלום שמחון: נציג משרד האוצר לא נמצא פה.

שלום שמחון: נציגת משרד הבינוי והשיכון, בבקשה.

צביה אפרתי: יש בדוח אמירה שתקציב משרד השיכון בנושא פיתוח שכונות חדשות הצטמצם ולא כך הוא.

צביה אפרתי: תקציב המשרד על פי החלטות הממשלה מופעל במתכונת של משק סגור עם החלטות הממשלה לסבסוד.

צביה אפרתי: למעשה, התקציב הוא בבואה של המכירות וקצב הקנייה.

צביה אפרתי: ביטלו את המשכנתאות, מוכרים פחות דירות, בונים פחות, ומטבע הדברים משקיעים פחות בפיתוח.

צביה אפרתי: אם תהיה בנייה בסדר גדול אין מגבלה של תקציבי פיתוח.

צביה אפרתי: תקציבי הפיתוח לבנייה יעמדו לרשות כל היישובים ככל שיידרש לבנייה על פי היכולת של הבנייה ושיווק הדירות.

צביה אפרתי: אבל כפי שנאמר קודם, שיווק הדירות נעצר בגלל המשכנתאות.

צביה אפרתי: זוהי מערכת סיבובית, מערכים מתגלגלת.

צביה אפרתי: אין לנו בעיה לפתוח אתרים נוספים ולפתח ולתכנן וכו', אבל אם אין בנייה ואם אין רוכשים לדירות - - -

שלום שמחון: למה אין בנייה?

צביה אפרתי: התוכנית הכלכלית של אפריל 2003 עצרה את המענקים והמשכנתאות והיא בעצם עשתה תהליך של מפנה.

צביה אפרתי: יש פה אמירה שנעצרו תקציבי הפיתוח וחשוב להגיד שהם לא נעצרו כלל ועיקר.

צביה אפרתי: הם קיימים, ואם תהיה אפשרות של קנייה אנחנו נשמח להשקיע.

2186: אבל לא יקנו כי המחירים הם יקרים.

2186: מחיר הקרקע ומחיר הפיתוח הם יקרים ולכן לא קונים.

2186: יש שיתוק כללי.

עוזי שמיר: אני רוצה לדבר על המענקים משום שזה אחד הנושאים המרכזיים בדוח שהוגש.

עוזי שמיר: בתחילת הדברים אני רוצה כבר להצביע על מספר המענקים במחוז הצפון על פי הדוח של משרד ראש הממשלה.

עוזי שמיר: בשנת 2000 כמעט 6,000, בשנת 2001 כמעט 6,000 ירידה מאוד קטנה.

עוזי שמיר: בשנת 2002 יש 4,400, ובשנת 2003 מדובר על 4,300.

עוזי שמיר: בשנים 2001 וב-2003 נעשו בצפון שני מבצעים מיוחדים.

עוזי שמיר: מבצע אחד הוא מבצע שרנסקי והשני הוא מבצע איתם.

עוזי שמיר: הם נקראו על שמם של השרים.

עוזי שמיר: באפריל שנת 2003 בוטלו המענקים.

עוזי שמיר: היום אנחנו עומדים שמונה חודשים אחרי ביטול המענקים.

עוזי שמיר: בתקופת המעבר אפשר לממש, ומי שהתקשר ברכישת דירה עדיין יכול לממש.

עוזי שמיר: בשמונה חודשים מימשו 2,068.

עוזי שמיר: כלומר, אנחנו רואים ירידה לא קטנה אלא ירידה קטסטרופלית, דרמטית.

עוזי שמיר: יש כאן מעגל.

עוזי שמיר: לא רוכשים דירות, מלאי הדירות נשאר אצל היזמים והקבלנים.

עוזי שמיר: אנחנו יחד עם מינהל מקרקעי ישראל לא מצליחים לשווק מתחמים חדשים לבנייה.

עוזי שמיר: לא משווקים מתחמים חדשים לבנייה ולכן אנחנו לא מבצעים עבודות פיתוח למרות שיש לנו כסף, כי זה משק סגור.

עוזי שמיר: לא מבצעים עבודות לפיתוח ולא משווקים.

עוזי שמיר: קצב הבנייה הואט.

עוזי שמיר: המנוע המרכזי לבנייה ואיכלוס לא קיים.

עוזי שמיר: כשהמנוע לא קיים האוטו לא נוסע.

עוזי שמיר: אני יכול להדליף למי שחושב ששנת 2004 היתה שנה קשה, מה תראו בעוד כמה ימים בשנת 2005.

עוזי שמיר: שנת 2004 היא שנה נהדרת.

עוזי שמיר: בשנת 2005 בתקציב שיכון, לא בתקציבים סגורים שזה הוצאה והכנסה, אלא מה שאנחנו אומרים תקציבים המענקיים, החברתיים, שיקום שכונות, מוסדות ציבור, וכל הדברים האחרים שהם הנשמה של משרד השיכון, אותם יראו בסעיפים מאוד מינורים.

עוזי שמיר: הקיצוץ המצטבר של משרד השיכון בשנת 2004-2005 עבר את ה-700 מיליון שקל.

עוזי שמיר: אלה הן העובדות.

עוזי שמיר: אני מקווה שראש עיריית נצרת לא יכעס עליי על הנתון שאני אתן עכשיו.

עוזי שמיר: מכל מקום, זהו נתון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה דצמבר 2003.

עוזי שמיר: הוא לא בודק מה קרה בשנת 2004, אלא הוא בודק את שנת 2002.

עוזי שמיר: רבותיי, נצרת עילית נמצאת בהגירה שלילית.

עדי אלדר: כרמיאל תגיע לכך עוד מעט.

עוזי שמיר: כרמיאל הצליחה לגדול בפחות מ-500 נפש.

עוזי שמיר: הנתונים התפרסמו.

עוזי שמיר: זו הגירה שלילית במונחים מקצועיים.

שלום שמחון: האם ההגירה היא בתוך הגליל או מחוצה לו?

עוזי שמיר: כנראה שמחוץ לגליל.

עוזי שמיר: אני מחכה שהלמ"ס יפרסם את זה.

עוזי שמיר: רבותיי, הגליל נמצא בנסיגה רצינית ביותר בכל התחומים.

עוזי שמיר: אדוני היושב ראש, בביקור הוועדה בצפון ובישובים הערבים אני אמרתי לך שישנו קיצוץ חד ובלתי הגיוני בתוכנית הפיתוח של היישובים הערביים בתחום התכנון, הפיתוח, מוסדות הציבור.

עוזי שמיר: לא ברור לאף אחד איך הגענו לקיצוץ הזה.

עוזי שמיר: קחו את שני הדברים האלה ותבינו למה בני הגליל לא נמצאים בגליל.

עוזי שמיר: אם לא נעצור את זה עכשיו על ידי מספר פעולות ולא בפיזור מאמץ, אלא רק בריכוז מאמץ, מצבנו יהיה גרוע יותר.

עוזי שמיר: מצבנו הולך ונהיה רע.

גבי ויסמן: במגזר הכפרי שזה אומר הרחבות מושבים, קיבוצים ויישובים קהילתיים ויש לנו ששים כאלה בגליל, הוכנו לתכנון עשרות אלפי מגרשים.

גבי ויסמן: כנראה ש-39,000 יצאו.

גבי ויסמן: יש לנו 18,000 זמינים.

גבי ויסמן: היה עכשיו מבצע של הרשות לפיתוח הגליל, משרד השיכון והמועצות האזוריות.

גבי ויסמן: במקומות שבהם יש פיתוח עומדים 4,000 מגרשים זמינים בפטור ממכרז, רק שיבואו וייקחו.

גבי ויסמן: המחיר בקו עימות הוא אפס.

גבי ויסמן: המשרד הממשלתי היחידי שההטבה שלו ניתנת לאזרח כי הוא עושה חוזה ישירות עם המינהל בתשתיות - - -

שלום שמחון: מה עלות הפיתוח?

גבי ויסמן: הפיתוח הוא כמובן בשיטה אחרת.

גבי ויסמן: שם את מה שמרוויחים כהנחה על הקרקע, גובה הקבלן, גובה היישוב וגובים האחרים.

גבי ויסמן: כלומר, בסך הכל זה לא יותר זול.

גבי ויסמן: אולי אין צורך לתת את ההנחה לקרקע ושהקבלנים ירוויחו פחות.

גבי ויסמן: יש פה בעיה גם של המימון כי קבלנים נשארים עם מלאי, וצריך למצוא שיטה אחרת שגם הסבסוד של הפיתוח יגיע ישירות לאזרח ולא דרך הקבלן.

דוד טל: האם יש לך פתרון לזה?

צביה אפרתי: בבנייה העירונית יש לזה פתרון מאוד פשוט.

צביה אפרתי: הסבסוד מגיע באופן ישיר לכל רוכש מגרש.

צביה אפרתי: הוא משלם פחות ואין גורם מתווך.

שלום שמחון: הפיתוח עולה כסף.

שלום שמחון: לפתח מגרש בהר עולה מעל ל-40,000 דולר.

עוזי שמיר: דרך אגב, בהתאם לשתי החלטות ממשלה לתקציב 2005, מספר 2470, ו-2469 נפתרה הבעיה.

עוזי שמיר: תקציב הבנייה הכפרית קוצץ.

עוזי שמיר: הוא עומד להיות מקוצץ ב-62 מיליון שקל בשני תחומים עיקריים: תכנון וסבסוד פיתוח.

צביה אפרתי: החלטת הממשלה אומרת שלגבי הבנייה הכפרית תהיה השוואה של מנגנוני הסבסוד לבנייה העירונית.

צביה אפרתי: זה אומר שזה בכיוון של הפתרון שהסבסוד יגיע באופן ישיר לרוכש.

צביה אפרתי: זוהי החלטת ממשלה שהיא תמומש בראשון לינואר 2005.

עוזי שמיר: תקציב הפיתוח יישאר כמו בשנה שעברה.

יצחק וקנין: רבותיי, מי שלא מכיר הדברים מקרוב מטעה פה את הציבור.

יצחק וקנין: אני אתן דוגמה מהיישוב שלי.

יצחק וקנין: עד שנת 1996 אנחנו הלכנו לשכונה חדשה והכל הלך במהירות, מכיוון שרוב המימון של התשתיות היה על ידי משרד השיכון.

יצחק וקנין: קיצצו אז את האחוזים.

יצחק וקנין: זו כבר השנה התשיעית שאין יחידת דיור אחת נוספת ויש לנו אפשרות להתרחב בעוד 200 יחידות.

יצחק וקנין: אי אפשר לעשות השוואות בין מגזר הכפרי למגזר העירוני.

אבישי כהן: אנחנו עוסקים בעשרות הרחבות של יישובים גם במסגרת החלטות ממשלה וגם בטיפול שוטף במסגרת סיוע לרשויות מקומיות.

אבישי כהן: הבעיה המרכזית במגזר הכפרי היא שלא רוצים לפגוע ביישוב הישן, וזה הולך בהסכמה עם האנשים.

אבישי כהן: זה לא משהו שקשור לפעילות הממשלה, אלא באופן פרטי הסכמות של היישובים עם הקבלנים שזוכים במכרזים.

אבישי כהן: זוהי העמסה מסוימת של אלפי דולרים לפיתוח הכניסה לישוב.

אבישי כהן: זה לא יימנע את ההעמסה של הוועדים המקומיים או אגודות מקומיות במסגרת המכרזים הישירים שלהם.

גבי ויסמן: השיטה הכפרית היום גורמת לקבלן מימון גבוה שהוא שם בקרקע.

גבי ויסמן: כתוצאה מזה, הוא מפיל את זה בין היתר על האזרח, אחרת הוא פושט רגל.

גבי ויסמן: דרך אגב, יש מקרים של פשיטות רגל בהרחבות וביישובים קהילתיים.

גבי ויסמן: זאת הבעיה.

גבי ויסמן: כנראה שהשיטה שתגיע לשיטה העירונית תשנה כנראה את העסק.

גבי ויסמן: אנשים גם צריכים ללכת בעיניים יותר קטנות, לא במאסות.

גבי ויסמן: קצב השיווק בשנים 2000, 2001, 2002 בכפרי היה כ-400 מגרשים בשנה, 400 יחידות דיור בכל המחוז.

גבי ויסמן: בחג סוכות שנת 2003 היה מבצע מ"הלב אל הגליל", כמו המבצע שהיה השנה, ובאותה עת גם דיברו על החלטת הממשלה שהיא תקצץ את האפס בקו עימות, וגמר תקנת בייגה, אותה הוראת שעה לגבי מחירי הקרקעות.

גבי ויסמן: זה הביא ל-800 עסקאות באותה שנה.

גבי ויסמן: בסוף אותה שנה מאוקטובר עד דצמבר עשינו עוד 400 עסקאות.

גבי ויסמן: בחודש יוני השנה הגענו כבר ל-600 עסקאות כאשר פעם אחת ריחפה גמר תקנת בייגה, אותה הוראת שעה.

גבי ויסמן: הוועדה עובדת כרגע על מחירי הקרקע ואנחנו לא יודעים לאן זה יגיע.

גבי ויסמן: היא הוארכה עד ה-31 לדצמבר.

גבי ויסמן: הוועדה צריכה לסיים עד ה-31 לדצמבר אחרת ההוראה לא תוארך אם תהיה המלצה שהיא לא תתקבל על ידי האוצר.

גבי ויסמן: גודל מגרשים הוא עניין כלכלי שטעון אישור שר אוצר.

גבי ויסמן: ככל שאתה מגדיל את המגרש אתה מגדיל את הוצאות הפיתוח ומקטין את ערך הקרקע, ולכן זה טעון אישור שר האוצר.

גבי ויסמן: בנגב ככל שאתה מגדיל את המגרש, הוצאות הפיתוח יקרות יותר, ארנונה קטנה יותר.

גבי ויסמן: זה מכניס את הרשות המקומית ל"ברוך", וגם אין מים לתחזק את המגרש.

גבי ויסמן: אני מציע לכם לקחת את זה בחשבון.

יצחק זוכמן: תקציב מע"צ לשנת 2004 קוצץ, ולמעשה בגליל הושקע פחות ממה שהתכוונו להשקיע.

יצחק זוכמן: יתרה מזה, השינוי המבני שמבוצע במע"ץ גרם לזה שיש עיכוב בביצוע פרוייקטים.

יצחק זוכמן: גם בתקציב 2005 כפי שהוא מופיע כרגע במע"ץ, אומנם בתקציב של הגליל הולך יותר כסף מכפי שהלך בשנת 2003-2004, אבל התקציב עדיין לא מספיק.

יצחק זוכמן: סך כל תקציב הפיתוח של מע"ץ לשנת 2005 הוא כ-800 מיליון שקל שמחציתם הולך לכבישי הרוחב של חוצה ישראל.

שלום שמחון: אנחנו עוד לא שם.

יצחק זוכמן: אני מסביר למה נשאר מעט מאוד לגליל ולנגב.

יצחק זוכמן: ישנו כאן נציג של הרכבת והוא יכול לתת יותר פרטים.

יצחק זוכמן: בסך הכל, ברכבת המגבלה היחידה היא קצב הביצוע.

יצחק זוכמן: יש תכנון וביצוע ויש לוחות זמנים מתוכננים, וכל מה שהוזכר בנייר של ראש הממשלה מתוכנן והולך לביצוע.

אורי קידר: יש לנו ארבעה כלים עיקריים במשרד לעידוד הצמיחה בגליל והם: נושא חוק לעידוד השקעות הון, קרן לעסקים קטנים ובינוניים, יחידה לאזורי פיתוח-נושא פיתוח תשתיות לאזורי תעשייה, ואגף להכשרה מקצועית.

אורי קידר: חוק לעידוד השקעות הון נמצא כרגע ברביזיה.

אורי קידר: אנחנו לא יודעים לקראת מה זה הולך.

אורי קידר: יחד עם זאת, זה מרתיע את היזמים מלהגיע לגליל.

אורי קידר: הם לא יכולים לתת להם כלי בדוק על מה שייעשה בשנים 2005-2006.

אורי קידר: מה שקורה היום בפועל הוא שהמענקים וההשקעות הם בסדר גודל של 24% באזור פיתוח א'.

אורי קידר: בעבר הלא כל כך רחוק קו העימות זכה במענק מיוחד של 30%.

אורי קידר: הדבר הזה לא קיים.

אורי קידר: זה מרתיע את היזמים.

אורי קידר: לגבי נושא היחידה לאזורי הפיתוח-נושא פיתוח תשתיות לאזורי תעשייה.

אורי קידר: החל מתחילת השנה זאת משרדנו על פי החלטת ממשלה, מנוע מלתת הנחות אלה בהוצאות פיתוח.

אורי קידר: היתה החלטה לתת הנחה של עד 30% מהוצאות פיתוח, אך לא יותר מ-50,000 שקל.

אורי קידר: פועל יוצא של הדבר הזה הוא שמחירי פיתוח קרקע בגליל השלישו ואף יותר מזה, ובאותו רגע זה הפך להיות לא אטרקטיבי.

אורי קידר: בימים אלה אנחנו עושים סקר של היחידה לאזורי פיתוח על מנת לקבוע מחיר ריאלי וראוי של הוצאות הפיתוח.

אורי קידר: אבל, גם זה חוסם הבאת אנשים לצפון.

אורי קידר: לגבי קרן עסקים בינוניים ואזורים, מזמן כבר אמרו לקונצרנים הגדולים אין להם קיום בצפון, אולי לעסקים קטנים ובינוניים.

אורי קידר: אבל גם לזה נגמר התקציב ואי אפשר להעמיד שום עזרה ליזם.

אורי קידר: אגף ההכשרה כאגף הכשרה גם הוא קוצץ משמעותית.

אורי קידר: ללא תקציבים לעידוד יצירת מקומות תעסוקה לא יגיעו אנשים לאזורים האלה גם אם תהיה רכבת בגליל וגם אם יהיה שיכון.

יגאל חן: חלק גדול מאוד מהביצוע שלנו לפחות ב-2003 זה הבשלה של תוכניות קודמות אם זה בקו עימות וזו החלטה 1626 מ-2000, ואם זה בעמקים אז זה בעיקר השקעה ברפורמה במסגרת הטיפול ברפתות בגלל הרגישות.

יגאל חן: יחד עם זאת, משרד החקלאות ידוע כמשרד שאולי משתדל יותר בהשוואה למשרדים אחרים, לנסות ולסייע לפריפריה ולהתיישבות.

יגאל חן: אבל, התחושה לשנים הבאות היא בהחלט תחושה קשה.

יגאל חן: אנחנו יודעים היום שהמגזר החקלאי סובל מבעיה קשה מאוד בנושא של עודפי ייצור גם בפירות וגם בבעלי חיים, וישנה ירידת מחירים קשה מאוד.

יגאל חן: הם סופגים כמעט את כל ההפסדים האלה.

יגאל חן: מחירי המים עלו והם עולים כל הזמן.

יגאל חן: בנוסף לזה, גם המיסוי על העובדים הזרים שזה אחד מגורמי הייצור המרכזיים, מטיל מגבלות קשות מאוד על המגזר הזה.

יגאל חן: להערכתי צריך לעשות עכשיו בגליל תוכנית דומה לתוכנית לפיתוח הגולן שעשינו.

יגאל חן: התוכנית מורכבת ומשולבת עם כמה משרדי ממשלה בסדרי גודל של 300 מיליון שקל במונחי השקעה לשלוש שנים.

יגאל חן: כל התוכניות שהיו לקו העימות הן החלטות הבודדות שיושמו הלכה למעשה.

יגאל חן: אלה החלטות שהביאו מתיישבים חדשים לגליל שפיתחו את התשתיות ויצרו פלטפורמה לביסוס משפחות.

יגאל חן: היום אין כמעט אף מסגרת.

יגאל חן: בצפון יש 350 ישובים כפריים.

יגאל חן: ערך הייצור החקלאי הוא קרוב ל-5 מיליארד שקל.

יגאל חן: גם אם אנחנו משקיעים פה 50 מיליון שקל בשנה זה עדיין אחוז מהתוצר, זה לא איזשהי הטבה מי יודע מה.

יגאל חן: המתיישבים ביישובים האלה מסוגלים לקלוט בין 150 ל-200 יחידות כפריות, הרחבות קהילתיות בכל ישוב.

יגאל חן: אנחנו מדברים על מסגרת של כ-50 אלף יחידות של כ-200 אלף תושבים שאפשר להביא אותם.

יגאל חן: אין בעיה של קרקע ואין בעיה של התיישבות, קיימת רפורמה בלתי רגילה.

יגאל חן: צריך לעשות שם שילוב של כל מה שהוזכר כאן קודם וגם בנושא התעסוקה.

יגאל חן: אנחנו יודעים לעשות תעסוקה במגזר החקלאי גם בתחום הכפר, שילוב תיירות וחקלאות.

יגאל חן: צריך לזה כסף.

יגאל חן: אין לנו כסף לזה בתקציב 2005 לעניין וזה צריך להיות ברור.

עדי אלדר: אני חושב שכל מילה מיותרת משום ששמענו כאן את דבריהם של אנשי הפקידות הבכירה במשרדים השונים.

עדי אלדר: לדעתי, הדברים מעידים על כך שצריך להוציא לממשלה כרטיס אדום על הביצוע.

עדי אלדר: התחושה שלי שאנחנו חבל ארץ מיותר ולא נחוץ במדינה התחזקה.

עדי אלדר: אולי צריך להקים גדר הפרדה מהגליל ולומר שמדינת ישראל מגיעה עד קו מסוים.

עדי אלדר: אני רואה מה קורה אצלי בעיר שפעם גדלה באחוזים עצומים כל שנה.

עדי אלדר: אם נצרת עילית נמצאת מאזן שלילי אז כרמיאל תהיה אחריה.

עדי אלדר: אנחנו נמצאים על הגבול של המאזן השלילי.

עדי אלדר: אגף התקציבים היה חייב לשבת בדיון שכזה, קובי הבר היה חייב לשבת בדיון כזה אם לא השר שלו, גם ראש הממשלה היה חייב לשבת בדיון.

עדי אלדר: אנחנו רואים פה באמת תמונה עגומה ביותר.

עדי אלדר: היום הגליל מתנהל מעצמו באיזשהו כוח אנרציה שייגמר.

עדי אלדר: תהיה הגירה שלילית ואנחנו נמצא את עצמנו במצב בו הגליל הולך ומתרוקן.

עדי אלדר: בנינו שם ערים לתפארת.

עדי אלדר: קחו את מעלות, את נצרת עלית, את חצור, את כרמיאל, את קריית שמונה ותראו מה נעשה שם.

עדי אלדר: המדינה השקיעה שם השקעות אדירות וחבל שאנחנו מגיעים למצב הזה.

עדי אלדר: אם היעד הוא חצי מיליון תושבים חדשים בתוכנית שהיא פחות מעשרים שנה, אז אני לא רואה איך התוכנית הזאת מתממשת.

עדי אלדר: אם היא לא מתממש אנחנו נאבד את הגליל.

עדי אלדר: אין לנו מפעל היי-טק אחד גדול בגליל כולו.

עדי אלדר: אין איזה מפעל עוגן כמו "אינטל" בקרית גת.

עדי אלדר: אם תמקם מפעל כזה במרכז הגליל הוא יהיה אבן שואבת.

עדי אלדר: מחירי פיתוח הקרקעות לתעשייה האמירו ועלו.

עדי אלדר: משרד התעשייה כבר מזמן לא מעביר כספים, וכבר כמה שנים שהוא לא מעביר לנו שקל לפיתוח אזורי התעשייה שלנו.

עדי אלדר: בכל תחום שאנחנו שמים את האצבע אנחנו רואים בעייתיות.

עדי אלדר: זו בושה שתושב הרצליה-רעננה, ותושב כרמיאל-נצרת עילית משלמים היום אותה משכנתה.

עדי אלדר: אין שום תמריץ, הכול הולך ויורד.

עדי אלדר: קחו למשל את תחום החינוך, יש פגיעה חמורה בחינוך אצלנו בגליל.

עדי אלדר: תשלומי הורים לגני ילדים שהיווה תמריץ גם הו יורד.

עדי אלדר: יש נסיגה כללית בכל תחום.

עדי אלדר: אולי הישיבה הזאת תעורר איזשהו גל.

עדי אלדר: לאחר שהגענו להבנות עם האוצר בעניין תקציבי הרשויות המקומיות לשנה הבאה, אנחנו נתפנה למאבק על הגליל.

עדי אלדר: אני הצעתי לשלמה בוחבוט לעמוד בראש הרשות לפיתוח הגליל.

עדי אלדר: אנחנו נרתם ונוביל ביחד מאבק על הגליל.

עדי אלדר: אני מצטער שאני לא רואה את כל ראשי הרשויות בצפון יושבים כאן בדיון כל כך חשוב.

שלום שמחון: כשיש בוועדת הכלכלה דיון על הנגב יש פה התייצבות מלאה של אנשי הנגב.

2186: אדוני היושב ראש, כחבר כנסת לשעבר אני לא מתפלא על זה שאין כאן הרבה חברי כנסת ואני מצר על כך.

2186: עם זאת, אני מברך את כל אלה שאיכפת להם מהגליל ושהופיעו היום לדיון.

2186: אני אוציא מכתב לכול חברי מרכז הליכוד ובו אני אפרט מי מחברי הליכוד היה היום כאן בדיון על הגליל.

שלום שמחון: לליכוד יש חמישה חברים בוועדה.

2186: אני רוצה לברך את כל הפקידות הנהדרת שיושבת כאן היום, אבל לא הם היו צריכים לשבת בדיון.

2186: כל היושבים פה היום "מתים" לתוספת תקציב.

2186: כולם היו רוצים לראות יותר תקציבים לגליל על מנת לבצע.

2186: אני רוצה לברך גם את אבישי כהן ממשרד ראש הממשלה ואנשיו על העבודה הנהדרת שנעשתה.

2186: זוהי פעם ראשונה שיוצא דוח שכזה.

2186: זוהי תעודת עניות ואצבע מאשימה נגד ממשלת ישראל ואני לא מדבר עכשיו על הפאן הפוליטי.

2186: זוהי בושה וחרפה למדינה.

2186: שר האוצר אומר שהאיש השמן צריך להצטמק.

2186: אבל אני רוצה לומר לכם שמדינת ישראל היא מדינה בעלת גוף שמן מחדרה לגדרה והידיים והרגליים שלו שהם הגליל והנגב מנוונות, למרות שהמצב היה צריך להיות בדיוק הפוך.

2186: המדינה הזאת גורמת עוול לאלפי פקידים שיושבים במחוזות ובעצם לא עושים שום דבר, הם לא יכולים לעשות.

2186: אין בנייה וזה אומר שהפקידות נמצאת עכשיו באבטלה סמויה, יש פשיטות רגל של קבלנים, האבטלה הולכת וגואה, מסגרים וחשמלאים לא עובדים.

2186: זוהי קטסטרופה.

2186: חבר'ה הצעירים לא יישארו בגליל ובנגב.

2186: עוזי, יש לך השפעה על ראש הממשלה.

2186: אני במקומך הייתי נכנס לראש הממשלה והייתי אומר לו: "אדוני, קח את ההתפטרות שלי משום שאני לא מוכן לעמוד בראש יחידה שלא עושים בה שום דבר.

2186: " כיושב-ראש פורום קו העימות שנקרא היום פורום יישובי הצפון אני רוצה לומר לך שבשנת 1996 התקבלה החלטת ממשלה בראשותו של שמעון פרס שאומרת אחת, שתיים, שלוש.

2186: אם לא תהיה החלטה עם כסף לגבי כל הפרויקטים שדובר עליהם כאן, אז חבל על הזמן.

2186: אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת שלום שמחון שהחליט לקיים היום דיון בנושא הגליל.

2186: הגליל נמצא במצב חירום לאומי, וחייבים להבין את זה.

2186: הגליל הוא החזית הצפונית של המדינה הזאת גם מבחינת גבול הצפון, הגבול הסורי.

2186: לצערי, אני לא רואה את השלום באופק.

2186: כשאני מבקר בתל-אביב ורואה אנשים יושבים במסעדות אוכלים ושותים אני שואל את עצמי באיזו מדינה אנחנו חיים.

2186: טוב שתושבי תל-אביב חיים כך, אבל תראו איך חיים האנשים היום ביישוב זרעית.

2186: אתם מתווכחים איתם היום על החזר פיתוח וזה בושה וחרפה למדינת ישראל.

2186: רבותיי חברי הכנסת, פגעו קשה מנשוא ביישובי קו העימות וביישובי בגליל.

2186: אנחנו לא מסוגלים לשאת את הפגיעה הזאת.

2186: אמרו לנו שאנחנו כבר לא כבר עימות.

2186: האם אנחנו קיבלנו תקציבים בגלל שאנחנו בקו עימות?

2186: זה פשוט שקר שמשקרים לציבור.

2186: בסך הכול אמרו שיתנו העדפה מיוחדת לפיתוח על מנת שאנשים יוכלו לחיות באותם יישובים.

2186: אתם הרי יודעים היטב שהעלות של גידול ילד באזור הצפון היא גבוהה יותר לעומת המרכז.

2186: משמעות של הקיצוץ בתקציב הוא פחות הצגות תיאטרון.

2186: עולה לי 70,000 שקל להביא את "הבימה" למעלות.

2186: האולמות אצלנו הם קטנים, אולמות עם 300 מושבים, וזה אומר שכל אדם שבא לצפות בהצגה צריך לשלם 350-400 שקל לכרטיס.

2186: זה גורם לי לשקול פעמיים האם להביא את הצגה.

2186: אתם גם צריכים להבין שזוגות צעירים רוצים איכות חיים.

2186: אדוני היושב ראש, לא רק שפגעו במענקי משכנתאות אלא פגעו גם במשכנתא.

2186: במעלות לא בונים יחידת דיור אחת לא בגלל שמשרד השיכון לא רוצה.

2186: יש הרבה מאוד דירות להשכרה, חלק מהאנשים עוזבים.

2186: הזוגות הצעירים צריכים להביא 300,000 שקל בנוסף למשכנתא בסך 230,000 שהם מקבלים.

2186: מאיפה הם יכולים להביא את הכסף הזה?

2186: גם דירות יד שנייה לא נמכרות היום.

2186: צריך גם לזכור שאין דירות של עמידר כי הכול תפוס.

2186: עולים חדשים ממשיכים לזרום, בעיקר קשישים.

2186: רבותיי, שימו לב לאטימות.

2186: משרד התעשייה והמסחר לא משקיע שקל אחד בגליל ולא בגלל שהוא לא רוצה, אלא שהוא טוען שאין לו תקציב.

2186: ישבנו גם במשרד ראש הממשלה ותראה מה אומרים "הגאונים".

2186: לפעמים, יש גם יועצי אחיתופל.

2186: יועץ ראש הממשלה בעניינים כלכליים אומר לנו שיש 20,000 דונם מפותחים ואין דורשים ולמה אנחנו באים לבקש.

2186: אני אמרתי לו שערים כמו מעלות וקריית שמונה זקוקות לפיתוח.

2186: עד שנת 2003 דונם אדמה ביישובי קו העימות עלה 20,000 שקל כאשר הקרקע היא חינם.

2186: היום זה עלה ב-1000%, וזה 220,000 שקל לדונם.

2186: באוצר אומרים שזה לא נכון, ואני רוצה לשאול את המשרד למסחר ולתעשייה האם זה לא נכון?

2186: זה כן נכון.

שלום שמחון: אני ביקשתי ממר דינור, מהמנכ"ל שלך את הניתוח של הדבר הזה אבל עד היום לא קיבלתי.

2186: אנחנו אנשי הגליל מקבלים את העונש הגדול כי עלות הפיתוח היא הרבה יותר יקרה.

2186: אנחנו יושבים על ההר וצריך לפוצץ סלעים.

2186: אולי כדאי לעבור ולהתגורר בתל-אביב משום ששם ניתן ליישר את האדמה עם מגרפה.

2186: התושבים שלנו שואלים שאלות למה התעשייה לא מגיעה לאזור הזה?

2186: בדוח נכתב שאין השנה בכלל תקציב למענקים מיוחדים למפעלים.

2186: הוחלט באוצר להקים צוות שיקיים דיון באיזו צורה המענקים יינתנו.

2186: אנחנו כבר נמצאים בחודש אוקטובר ואף מפעל לא יכול לקבל הטבה.

2186: אני רוצה להתייחס עכשיו למה שנעשה בבית חולים בנהרייה.

2186: באחד הלילות לקחתי את ביתי שלא הרגישה טוב לחדר המיון בבית חולים נהרייה וכשהגעתי לשם לא האמנתי למראה עיניי.

2186: חולים צעירים יושבים על כסאות בחוץ.

2186: שאלתי את הרופאים והאחיות שעובדים שם מאוד מאוד קשה איך דבר כזה קורה.

2186: הם אמרו לי שיש להם 12 מיטות בחדר מיון כאשר יש להם 400 חולים ליום.

2186: האם אתם מבינים מה שקורה?

2186: כתבתי מכתב לשר הבריאות וקיבלתי תשובה לקונית שאין כסף לבינוי.

2186: אדוני היושב ראש, אני מציע שתבקש מהכלכלנים שלך לתת לך חלוקה של מסים שאנחנו משלמים.

2186: האם מישהו עושה לי טובה?

2186: אף אחד לא עושה לי טובה.

2186: אני מסכים עם חבר הכנסת דוד טל וגם עם עדי אלדר.

2186: צריך לקבל היום החלטה שהממשלה חייבת לטפל בשורה של נושאים מרכזיים.

2186: אני 28 שנים ראש עיר ואני זוכר שכבר לפני 28 שנה דיברו על הקמת אוניברסיטה בגליל, ועכשיו באים ומספרים לי שהממשלה חושבת להקים אוניברסיטה.

2186: הממשלה לא יכולה להקים אוניברסיטה משום שהמועצה להשכלה גבוהה מתנגדת לזה כל תוקף.

2186: מרוקו נחשבת למדינה מאוד פרימיטיבית, אבל אני רוצה לומר לכם שבכל עיר קטנה במרוקו יש אוניברסיטה.

2186: באזור הגליל שבו מתגוררים 1,200,000 מיליון תושבים יהודים וערבים אין אוניברסיטה, יש לנו מכללות.

שלום שמחון: מר עוזי קרן, מרגע שהממשלה בטוניס קיבלה החלטה על הקמת מתקן התפלה, המתקן עמד תוך שמונה חודשים.

שלום שמחון: זה לא יאומן.

שלום שמחון: לנו יש את הטכנולוגיה, לנו יש את המומחים, ואצלנו הדברים מתעכבים.

אליעזר כהן: הטכנולוגיה קיימת אלא שהבירוקרטיה לא נותנת לה לקרות.

2186: אני רוצה שתסתכלו על הגרף בדוח שמצביע על תקצוב המל"ג לאוניברסיטאות ולמכללות.

2186: העמודה הגבוהה מייצגת את מדינת ישראל, ואילו הגליל נמצא בעמודה הנמוכה ביותר שבקושי נראית.

2186: מזלה של המדינה שיש לה את ראשי הערים.

2186: אם הם לא היו משוגעים לדבר שום דבר לא היה זז.

2186: העיר מעלות היא אחת מהערים הכי יפות בארץ.

2186: יכולתי לשבת רגל על רגל ולא לעשות שום דבר, שלא יבנו, שלא יעשו שום דבר, ומי שרוצה לעזוב שיעזוב.

2186: למה אני צריך להילחם איתכם?

2186: למה אני צריך להילחם נגד הפקידות הנהדרת?

2186: הדיון היום פה היה צריך להיות דיון בהשתתפותם של השרים.

2186: שר הבינוי והשיכון היה צריך להתייצב לדיון.

2186: אי אפשר להאשים כל הזמן את שר האוצר.

2186: לא תמיד שר האוצר הוא זה שאשם, לפעמים המשרדים לא מכינים את התקצוב לפי יעדים לאומיים אלא כל אחד עושה מה שהוא רוצה.

שלום שמחון: אתה טועה.

2186: אני לא רוצה לדבר היום על פוליטיקה, אבל קח את תקציב משרד הבינוי והשיכון בשנתיים האחרונות ותראה לאן הלך יותר כסף לגליל או ליהודה ושומרון.

שלום שמחון: כשהייתי שר החקלאות באתי לממשלה בעת התחלת הדיונים על התקציב ושאלתי בתמימות מתי מכינים את התקציב של המשרד שלנו.

שלום שמחון: שר האוצר התחיל לצחוק ואמר שאני מקבל ממנו מנה מוכנה מבלי לשאול אותי.

2186: אני מסכים איתך, אבל החלוקה פנימית היא חלוקה של השר.

שלום שמחון: כשר אתה משפיע על 30-40 מיליון שקל מהתקציב.

שלום שמחון: כמה השפעה כבר יש לי?

2186: צריך להתחיל להיאבק על שינוי שיטת המימשל הישראלית.

2186: אני בטוח שכל חברי הפרלמנט האמריקאי והאירופי היו עומדים היום למשפט בגלל הדוח הזה.

2186: המדינה הזאת היתה צריכה להזדעזע, אבל אף אחד לא מזדעזע.

2186: רבותיי, הולכים לאבד חבל ארץ כל כך יפה.

2186: הפסיקו להשקיע, אין השקעות.

2186: אל תבלבלו לי את המוח עם 25%.

2186: אומרים שמשרד התיירות ישקיע שני מיליון שקל בגליל מתוך 300 מיליון שקל שיש לו, האם זה רציני?

2186: במשרד המסחר והתעשייה כתוב אפס.

2186: הוא הודיע לנו שאין פיתוח.

2186: אתה לא יכול להביא תעשייה, אין מקומות תעסוקה לצעירים, יש עזיבה של אנשים.

יצחק וקנין: שר התעשייה והמסחר כל הזמן בטיסות בעולם.

2186: רבותיי, הדיון הזה הוא הירייה הראשונה.

2186: אין לנו ברירה, אנחנו צריכים לאחד כוחות ולצאת למאבק.

2186: אנחנו מבקשים מכל חברי הכנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה לעזור לנו במאבק כדי שהגליל והנגב יהיה מספר אחד בסדר העדיפויות הלאומי.

2186: תודה לכם.

מנחם אריאב: שלום לכולם.

מנחם אריאב: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך על כינוס הוועדה.

מנחם אריאב: יש לנו לפחות הזדמנות להשמיע קול, אם כי האוזניים בארץ הזאת אטומות.

מנחם אריאב: תראו איך שאירועים דוחים אירועים ואיך שנושאים חדשים עולים לסדר היום.

מנחם אריאב: אני רוצה להודות על הדוח, ולהודות גם לאנשי משרדי הממשלה השונים שמאוד רוצים לעזור, אלא שחסרים להם שלושה דברים: כסף, כסף, כסף.

מנחם אריאב: אנחנו לא יכולים להתגבר על הבעיות.

מנחם אריאב: חברים, אתם לא תכירו את המצב הדמוגרפי בגליל בעוד שלוש שנים, אני רוצה שזה יהיה ברור.

מנחם אריאב: מישהו אמר פה שלא קונים דירות בגליל, אבל אני רוצה לומר שכן קונים דירות בגליל, אבל הם לא אלה שאנחנו רוצים שיקנו.

מנחם אריאב: גם להם צריך לדאוג משום שכולנו דמוקרטים.

מנחם אריאב: אבל, המצב הדמוגרפי הולך ונהיה רע.

מנחם אריאב: יושב פה מנכ"ל הרשות לפיתוח הגליל ואני רוצה לומר שמוציאים 4,000 מגרשים בגליל, אבל אף אחד מהם לא בערי הפיתוח.

מנחם אריאב: האם זה תפקידה של הסוכנות היהודית או של הרשות לפיתוח הגליל?

מנחם אריאב: תגידו שבמעלות וביישובים קהילתיים יש מגרשים.

מנחם אריאב: לא יכול להיות שהכל הולך רק ל"סביונים".

מנחם אריאב: המצב הוא רע, הוא רע מבחינה חברתית, מבחינה פוליטית וכלכלית.

מנחם אריאב: אין מי שיאזין לנו.

מנחם אריאב: ראש הממשלה היה ראש הוועדה לפיתוח הגליל ואנחנו מתחננים שהוא יחזור ויעזור מפני שהוא לפחות הזיז דברים.

מנחם אריאב: אומרים לנו שהוא עסוק בדברים אחרים.

מנחם אריאב: ראיתי את התוכניות.

מנחם אריאב: אבל חברים, יש פה תוכניות שאני זוכר אותם כבר 38 שנים.

מנחם אריאב: אני 28 שנים ראש עיר, ו-10 שנים לפני כן הייתי ממלא מקום ראש עיר.

מנחם אריאב: לא רצתי לא לכנסת ולא לממשלה ולא לעסקים פרטיים כי רציתי לבנות את הכפר שלי.

מנחם אריאב: ברוך השם, הכפלתי את האוכלוסייה תוך חמש שנים.

מנחם אריאב: נכון שיש עכשיו ירידה מסוימת.

מנחם אריאב: יש אטימות נוראית בנושא הלאומי.

מנחם אריאב: חברים, הבעיה היא לאומית, היא לא רק חברתית.

מנחם אריאב: פנו אליי חברי כנסת ערביים לפני שנה ואמרו לי שכדאי להקים עיר אחת מיפיע ועד טורעאן.

מנחם אריאב: הם אמרו לי שאני אהיה ראש העיר עד הבחירות, ואחרי זה ייבחר מי שייבחר.

מנחם אריאב: קחו את מפת הגליל ותראו מהו הרצף היישובי ממעלות ועד נצרת ומנצרת עד ג'נין.

מנחם אריאב: האם מישהו מתאר לעצמו איך נראית מפת ארץ-ישראל?

מנחם אריאב: אין קול ואין עונה.

מנחם אריאב: אני מכיר את עוזי קרן הרבה שנים ואני יודע מה הוא תרם ומה הוא תורם.

מנחם אריאב: חברים, צריך כסף, צריך ביצוע.

מנחם אריאב: אני אתן דוגמה אחת מתחום החינוך.

מנחם אריאב: היתה תוכנית "אופק" למספר ישובים.

מנחם אריאב: מדובר בתוכנית נהדרת.

מנחם אריאב: אנחנו העלאנו את אחוז הבגרות משנת תשס"ב לשנת תשס"ג מ-58% בגרות ל-78% בגרות.

מנחם אריאב: אין דבר כזה בארץ.

מנחם אריאב: ממוצע הבגרות ביישובים הוא 71% בלי מועדי ב'.

מנחם אריאב: אבל, עכשיו מודיעים לי שאין תוכנית "אופק" כי אין כסף למרות שהבאנו את הרמה למצב מסוים.

מנחם אריאב: אנחנו קלטנו ילדים צ'צ'נים, אוזבקיסטנים, טורקמניסטנים, ילדים מברית המועצות מאתיופיה, ומארגנטינה, ועכשיו צריך לנהל את העסק לבד כי אין ממשלה, אין תקציבים, אין כלום.

מנחם אריאב: עשר פעמים הזמנתי את שרת החינוך לבוא ליישוב ואני רוצה לחשוב שהיא עסוקה מאוד ושזה לא מסיבה פוליטית.

מנחם אריאב: אתה אוסף ילדים מעשרות שיטות חינוך, משלושים תוכניות לימוד, המדברים שפות שונות, ומביא אותם לבית ספר והופך אותם לחלק מהחברה הישראלית.

מנחם אריאב: אבל, מה יהיה איתם עכשיו?

מנחם אריאב: אני מצטער שעדי אלדר לא פה, ליבי ליבי כבד על כל מה שנעשה גם בשלטון המקומי.

מנחם אריאב: קיצצו תקציבים, קיצצו בפברואר וביוני.

מנחם אריאב: אבל בינתיים התחייבת, עשית תוכניות והיה אישור תקציבי שהוא בינתיים לא שווה כלום.

מנחם אריאב: מה שקרה הוא שעשו עיסקה עם האוצר והוא נותן 780 מיליון שקל.

מנחם אריאב: אבל, הורידו 450 מיליון שקל תקציב פיתוח.

מנחם אריאב: 225 מיליון שקל הובטחו והוחזרו, והנה יש 700 מיליון שקל.

מנחם אריאב: עושים מסיבת עיתונאים גדולה.

2186: זה לא נכון.

2186: יש תוספת של 900 מיליון שקל ויש פתרון לבעיית הפיתוח.

מנחם אריאב: אין שום פתרון.

מנחם אריאב: אני הערתי את הערה לגבי ההשכלה הגבוהה.

מנחם אריאב: מר אמיר וייס, תסלח לי ששאלתי אותך באופן אישי בן כמה אתה.

מנחם אריאב: אבל, אני זוכר שמדברים על הקמת אוניברסיטה מזמן.

מנחם אריאב: מגבשים אוניברסיטה של הגליל הערבית.

מנחם אריאב: זה יהיה ביר-זית.

מנחם אריאב: הם אומרים לי שהם לא צריכים כסף אלא רק אישור.

מנחם אריאב: תארו לעצמכם אוניברסיטה בכניסה לעיר שלי עם 5,000 סטודנטים לא יהודים.

מנחם אריאב: אנשים לא חושבים מספיק.

מנחם אריאב: יש בית חולים בעפולה שנדמה לי שהוא בית החולים הראשון ששירת את הארץ.

מנחם אריאב: היינו אצל שר הבריאות וביקשנו איזשהי העדפה לאזור.

מנחם אריאב: התקבלנו מאוד יפה, אפילו עם כוס קפה, אבל יצאנו עם שלושה אפסים.

מנחם אריאב: זהו המצב.

מנחם אריאב: באתי מנצרת עילית כדי לשפוך את ליבי, אולי מישהו ישמע.

מנחם אריאב: אבל, אני לא רואה פה אנשי ביצוע.

מנחם אריאב: הלוואי ואנשי משרד ראש הממשלה היו מקבלים את מה שהם דורשים.

מנחם אריאב: חברים, המצב הוא לא טוב.

מנחם אריאב: אדוני, אני רוצה להודות לך שוב על הדיון.

שאול כמיסה רז: ברכות על היוזמה לקיים את הדיון.

שאול כמיסה רז: כראש רשות חדש אני מצר על העובדה שמעט חברי כנסת נמצאים פה.

שאול כמיסה רז: אני בהחלט מצטרף לדבריהם של עמיתיי, אין ספק שהדברים מהלב שנאמרו על-ידי מר בוחבוט ומר אריאב מסכמים את המצב.

שאול כמיסה רז: ישנה מציאות פרדוקסלית וקודם בעצם ההגדרה והמטרה.

שאול כמיסה רז: אנחנו נמצאים בדיון מאוד חשוב, והשאלה היא מהי המטרה שמסתתרת.

שאול כמיסה רז: יכול להיות שקשה על השולחן לומר שזה מול ההיבטים הדמוגרפים שעליהם דיברו פה.

שאול כמיסה רז: אני לא הייתי קורא לגליל החזית של מדינת ישראל, אולי הוא גם העורף של מדינת ישראל כמקום שאמור לקלוט אוכלוסייה גדולה.

שאול כמיסה רז: אנחנו לא יודעים מתי זה יכול להיות, ואם אנחנו לא ניערך מבעוד מועד למצב הזה אז אין ספק שאנחנו לא נספק את הסחורה בעיתוי הנכון.

שאול כמיסה רז: דובר כאן על השקעות שנעשו בשנים 2001-2002, ונכון שהשנים 2003-2004 היו שנים קשות ואולי גם שנת 2005.

שאול כמיסה רז: אני לא רואה שקרה איזשהו שינוי שקרה על אותן השקעות מאז הנסיגה מלבנון.

שאול כמיסה רז: יתכן מאוד שגירדו את הקליפה החיצונית של גבול הצפון.

שאול כמיסה רז: האם חצור הגלילית היא לא גליל?

שאול כמיסה רז: היא כן גליל.

שאול כמיסה רז: כתושב הגליל, למרות שבשנים האחרונות לא הייתי יום יום בחצור כי בשלוש השנים האחרונות ביליתי בחו"ל במסגרת התפקידים, אבל ביקרתי, ואני אומר לכם באופן חד-משמעי שלא ראיתי איזשהי תחושה של שינוי מהותי שבהחלט יכול ליצור הרגשה טובה.

שאול כמיסה רז: ההיפך הוא הנכון.

שאול כמיסה רז: כראש רשות היום אני מתמודד עם הדברים האלה בצורה קשה מאוד מול אוכלוסייה כואבת שחשה שהיא חיה בחבל ארץ אחר לגמרי ולא שייכת לטבור המרכזי של מדינת ישראל.

שאול כמיסה רז: התחושה היא תחושה של דיכוי ולא תחושה של עידוד וצמיחה.

שאול כמיסה רז: דיברו כאן רבות, ואני לא אפרט את כל סוגיית מחירי הקרקעות, פיתוח, ביטול הטבות המס, היעדר פיתוח תשתיות, קשיים בעידוד יזמים ומשקיעים מלהגיע, ובריחה או ההגירה השלילית.

שאול כמיסה רז: רבותיי, זה קורה בחצור.

שאול כמיסה רז: אילמלא ההגירה הזאת מחצור הגלילית, חצור היום היתה צריכה להיות עיר עם סדר גודל של כ-50-60 אלף איש, אני אומר את זה באחריות.

שאול כמיסה רז: היום אנחנו בקושי מגיעים לכ-9,500 איש.

שאול כמיסה רז: אין שום סיבה שישוב כזה שיושב על ציר 90, בחבל ארץ פנטסטי שמחבר את האזורים העירוניים בין טבריה לקריית שמונה, יהיה כמו מושבה מורחבת.

גבי ויסמן: בכל המכרזים שלנו בחצור יש אפס הצעות.

שאול כמיסה רז: לא מגיעים לשם.

שאול כמיסה רז: יש תחושה של נתק.

שאול כמיסה רז: אם נשפר את המצב התמונה תשתנה.

עוזי שמיר: עלות הקרקע בחצור היא אפס.

2186: אבל מה עם הפיתוח?

שלום שמחון: מחיר הקרקע הוא אפס, אבל מחיר פיתוח הוא 40,000 דולר.

שלום שמחון: אם נוריד 10,000 דולר אז עדיין 30,000 דולר הם גם הרבה.

צביה אפרתי: בחצור יחד עם עוד ארבעה יישובים סבסוד הפיתוח הוא 80% מהאומדן של העלות.

שאול כמיסה רז: יש הצעות, קבלנים לא מגיעים.

שאול כמיסה רז: אני חש באיזשהו ריחוק וניתוק בין מגבשי המדיניות ברמה הכוונות והמגמות והמציאות בשטח.

שאול כמיסה רז: הוצגו פה רעיונות אסטרטגיים מאלפים.

שאול כמיסה רז: אבל אני חושב שבסופו של דבר צריך לעשות מספר פעולות.

שאול כמיסה רז: ראשית, צריך לעשות איזשהי הפרדה דחופה ומיידית בין הדחוף והמשפיע מיידית על יציבות המצב, ובין דברים תומכים שצריך לעשות אחר כך.

שאול כמיסה רז: צריך לראות קודם את מה שמשפיע בטווח הקצר ואחרי זה לטפל בטווח הארוך.

שאול כמיסה רז: הראייה שצריכה להיות כאן היא ראייה של איך בולמים את ההגירה ומעודדים את היזמים והמשקיעים.

שאול כמיסה רז: דובר כאן כבר על החזרת הטבות המס, עידוד יזמים, הטבות למערכות החינוך, עידוד מורים טובים, בעלי מקצועות טובים שיגיעו.

שאול כמיסה רז: יש להגדיל את המשכנתאות והורדת עלויות הקרקע גם לתעשייה.

שאול כמיסה רז: יש צורך גם בהרחבת אזורי השיפוט של הערים.

שאול כמיסה רז: ישנן ערים, וחצור בתוכן, שהן מוגבלות מאוד מאוד בשטחי השיפוט שלהן, להבדיל ממועצות אזוריות ומקומיות שחובקות את חצור שיש להן מאות ועשרות אלפי דונמים.

שאול כמיסה רז: חצור היא ישוב עירוני צפוף ודחוס ואין לה אפשרות להתפתח ימינה ושמאלה.

שאול כמיסה רז: הנקודה האחרונה שהייתי רוצה להעלות היא המעורבות והשותפות של ראשי הערים בוועדות היגוי כאלה כדי שנוכל להשפיע בהגדרת סדרי העדיפויות.

עמרם מצנע: בדיונים קודמים בעבר משרדי הממשלה היו מציגים מה הם עשו, והיה ויכוח שהיתה לו תוצאה.

עמרם מצנע: אנחנו עדים היום פה למפגש שבו משרד ראש הממשלה מציג דוח, ואני בהחלט חושב שזה לכבודו של מי שהכין את הדוח ולמי שבפתיחות ובשקיפות מציג את הנתונים, אבל הנתונים שהוא מציג הם נתונים שאין עליהם ויכוח.

עמרם מצנע: פשוט חוסר ביצוע.

עמרם מצנע: זה יכול להיות אחרת כי אתם מציגים נתונים שבשנה האחרונה בשנת 2003, ואני מניח ששנת 2004 לא שונה מ-2003, לעומת שנים קודמות התוצאות מול ההשקעות הן קטסטרופליות.

עמרם מצנע: על כן, הבעיה בראש ובראשונה היא בעיה פוליטית, ולא משרדי הממשלה ובטח לא משרד ראש הממשלה שיושב כאן או אנשי משרד ראש הממשלה יכולים לתת את התשובות האמיתיות למה בסופו של דבר למרות הדיבורים על השקעות בתשתיות, למרות הדיבורים על השקעות בפריפריה, למרות הדיבורים שמעבירים מהרווחה ומשקיעים בתשתית ובצמיחה בעתיד, המצב הוא לא טוב.

עמרם מצנע: אני מבין ששנת 2005 לא הולכת להיות שונה מהשנתיים האחרונות, כי רוב התוכניות שהוצגו פה על-ידי עוזי קרן הן תיכנונים, עבודות הכנה, אבל לא ממש ביצוע בפועל.

עמרם מצנע: חברים, אנחנו נמצאים ממש בפני שוקת שבורה.

עמרם מצנע: אנחנו מדברים היום על הגליל, אבל המצב בנגב לא שונה.

עמרם מצנע: המצב ממש קטסטרופלי.

עמרם מצנע: אני מתרשם גם מעוד דבר.

עמרם מצנע: אני לא מצליח להבין האם יש הסכמה והאם יש איזשהו מסמך מדיניות שמצביע איך מקדמים את הגליל.

עמרם מצנע: אני רואה פה איזשהו אוסף של פרוייקטים, אוסף של נושאים, שחלקם יקרים מאוד.

עמרם מצנע: לדוגמא, אני אומר לכם שהרכבת לכרמיאל ורכבת העמק עם המיליארדים שהולכים לשפוך שם, עם כל הכבוד איננה עומדת בכלל בקנה אחד עם השאלה איך פותרים את הבעיות בגליל.

עמרם מצנע: הבעיה בגליל היא בין היתר נושא האיכלוס כאשר איכלוס הוא תוצאה של אטרקטיביות במגורים כשהדבר המרכזי הוא תעסוקה.

עמרם מצנע: באיכות החיים ואיכות הסביבה אין לאזור תחליף ומתחרה.

עמרם מצנע: מה שמאפיין את הממשלה הוא שכל משרד הוא במידה מסוימת לטיפונדיה, הוא עושה את מה שהוא מבין וחושב למרות שמשרד האוצר מנסה לנווט את הכול.

עמרם מצנע: אני מכיר את העבודה שמנסים לעשות במשרד ראש הממשלה, ועם כל הכבוד הם נלחמים כל הזמן נגד משרד האוצר והתוכניות הכלכליות.

עמרם מצנע: ראש הממשלה שהוא זה שצריך לתאם את כל המערכת הזאת אינו עושה את זה.

עמרם מצנע: הבעיה היא לא רק הכסף, היא גם סדרי עדיפויות בתוך הכספים ובתוך הפרוייקטים שכבר מתוכננים לגליל.

עמרם מצנע: אני לא בטוח שהאוניברסיטה ובית החולים והרכבת שעליה כבר דיברתי שיש להם עלויות ענקיות, הם באמת הנושאים שיביאו לשינוי מהותי בטווח של חמש-עשר שנים.

עמרם מצנע: השינוי המהותי יכול להיות רק באיכלוס.

עמרם מצנע: התוצאה שבה עומדים מגרשים מפותחים ויש היצע ענק ואין ביקושים, מחייבת חשיבה ויצירת סלים אטרקטיביים כדי שאנשים יבואו לגור שם וימצאו גם כמובן מקומות עבודה רלוונטיים.

עמרם מצנע: זאת חלק מהבעיה.

עמרם מצנע: אדוני היושב ראש, אני מוכרח לומר שאני מאוד מוטרד.

עמרם מצנע: אנחנו יושבים פה כבר שעות ארוכות ושומעים את ראשי הרשויות שהם באמת אלה שעומדים בקו החזית.

עמרם מצנע: עד לא מזמן הייתי שם, אני מכיר את הבעיות.

עמרם מצנע: אנחנו שומעים את נציגי משרדי הממשלה, חלקם אני מכיר היטב.

עמרם מצנע: הם יודעים לעשות הרבה יותר והם עשו הרבה יותר בשנים הקודמות.

עמרם מצנע: אנחנו ממש עומדים בפני שוקת שבורה עם מציאות נוראית.

עמרם מצנע: הבעיה איפה משקיעים בסופו של דבר היא בעיה פוליטית עם כל הרצון שלנו פה להיות ממלכתיים ולראות את הבעיות בצורה נקייה.

עמרם מצנע: אנחנו ראינו רק לא מזמן נתונים על המימוש של המשכנתאות ושל ההלוואות עומדות ביהודה ושומרון לעומת הגליל והנגב.

עמרם מצנע: זה הלא קפץ לאבסורדים בלתי רגילים.

עמרם מצנע: שומעים על פתיחת שכונות חדשות ביהודה ושומרון, על בנייה, כאשר האסון בגליל עומד ממש לפנינו.

עמרם מצנע: אני ראיתי את רשימת התוכניות ואני חושב שרוב התוכניות לא יפתרו את הבעיה.

עמרם מצנע: הן יגיעו אולי לבשלות כאשר החולה ימות.

עמרם מצנע: אדוני היושב ראש, יש פה לא מעט חברי כנסת מהצפון.

עמרם מצנע: צריך לארגן יחד עם השלטון המקומי ויחד עם הרשויות הצפון לובי חזק שיניח את הנושא על השולחן וגם את נושא הנגב, ויהפוך את המילים היפות למעשים.

אליעזר כהן: אני לא רואה פה בעיה של אי הבנה.

אליעזר כהן: הדוח של משרד ראש הממשלה מקובל על כולם.

אליעזר כהן: השאלה הגדולה היא מי עושה מה, ויותר חשוב מכך הוא מי יקבע את סדרי העדיפויות כי ברור שהכל לא יהיה.

אליעזר כהן: אני חושב שאנחנו צריכים להתרכז בסדר עדיפויות לביצוע.

2186: ברשותכם, אנחנו נגיש הצעה.

שלום שמחון: אני רוצה להציע סיכום ביניים.

שלום שמחון: ראשית, אני לא מציע שאנחנו נרד מהדוח על הגליל.

שלום שמחון: אני מציע שזוהי תהיה ישיבה ראשונה בסדרה של ישיבות שוועדת הכלכלה תקיים אותן עד הגשת תקציב המדינה ב-31 בדצמבר 2004.

שלום שמחון: אני רוצה להציע לפנות לראש הממשלה ולהגיד לו שכבר בישיבה הראשונה, לא בעוד חודש, הוא יקים את ועדת השרים לפיתוח הגליל והנגב והוא זה שיעמוד בראשה.

שלום שמחון: אני רוצה שנפנה לראש הממשלה ונבקש ממנו להגיע לכאן כדי שמשרדי הממשלה יציגו כאן את תוכניות העבודה שלהם לשנת 2005 ואז בישיבה שבה ישתתף ראש הממשלה תהיה גם אפשרות למר עוזי קרן לפרט את תוכניות משרד ראש הממשלה ואת הפרוייקטים לביצוע בשנים הקרובות.

שלום שמחון: מר עוזי קרן, אני חושב שלאור הדברים שנאמרו כאן יש מקום לעשות חשיבה האם המציאות בגליל היא כזאת שהיא אכן דורשת את אותם פרוייקטים שהתחלת לדבר עליהם.

שלום שמחון: אין ספק שיש צורך בחלק מהם.

שלום שמחון: כאזרח אני אנסה לומר לך מה היה ההבדל בין התוכנית שהוכנה על-ידי ראשי הרשויות בשנת 2000-2001 ובוצעה בשנים ב-2002-2003 לבין התוכנית שאתה מציע.

שלום שמחון: באותה תוכנית היה האיזון הדרוש בין שלושה מרכיבים: בין השקעת הממשלה בתשתיות ובין ההשקעה והיוזמה של ראשי הרשויות בפיתוח פרוייקטים מקומיים ואזוריים, והמרכיב השלישי הוא יוזמת האזרח לקידום המעמד העצמי שלו.

שלום שמחון: כלומר, היו פה שיעורי מענקים בתחומים רחבים גם לאזרח הפשוט אם הוא רצה לפתח משלו.

שלום שמחון: אני מזכיר את "החכה".

שלום שמחון: ניתנה פה אפשרות לחקלאי לפתח פרוייקטים אם זה בתיירות ואם זה בעסקים קטנים לצד הממשלה כי ממשלה לבד לא יכולה להרים את העסק.

שלום שמחון: היא כבדה בביצוע, לוקח לה הרבה מאוד זמן.

שלום שמחון: אני בהחלט מקבל בעניין הזה את מה שאמר פה חבר הכנסת מצנע.

שלום שמחון: אנחנו רוצים לשבח את הדוח שהוצאתם מתחת ידכם.

שלום שמחון: יש כאן הרבה אומץ.

שלום שמחון: זהו דוח שמניח את הבעיה על השולחן.

שלום שמחון: מגיע לאנשים שעושים את העבודה מילות שבח, אבל השאלה היא האם הממשלה תרים את הנושא?

שלום שמחון: אני רוצה להציע את הוועדה כמנוף להרמת הנושא מאחר והדוח הזה לא יהיה על המדף.

שלום שמחון: לכן אני מציע שאנחנו נקיים עוד שלוש-ארבע ישיבות עד הגשת התקציב ל-2005, ואני גם יודע למה כי אני יודע שלשולחן הוועדה שלי יגיעו כמה נושאים בחוק ההסדרים.

שלום שמחון: אני רוצה להשתתף בהם כמנוף כדי לעזור ולשים את הנושא הזה על השולחן.

שלום שמחון: צריך להבין שנושאים לא יקודמו פה מבלי שיהיו כלים להתפתחות הגליל בשנים הבאות.

אליעזר כהן: ייהוד הגליל ופיתוחו הוא פרויקט לאומי.

שלום שמחון: אני אומר פיתוח הגליל.

שלום שמחון: אם מפתחים את הגליל אז גם היהודים וגם הערבים מתקדמים.

אליעזר כהן: הסיסמא היא ייהוד הגליל.

שלום שמחון: תאמין לי שכאשר מפתחים את הגליל כולם מתקדמים.

שלום שמחון: נראה לי שזה סיכום שמאפשר לנו לעקוב אחרי הנושא.

שלום שמחון: אני מוכן לפנות באופן אישי לראש הממשלה ולבקש ממנו לקדם את הקמת הוועדה.

שלום שמחון: הוא גם חייב לנו ביקור בוועדה אומנם בנושא תשתיות המים של המדינה, אבל אני בהחלט מוכן לתרום את המחויבות של ראש הממשלה לנושא הזה.

שלום שמחון: אני מציע שזאת תהיה הפנייה שלנו למשרד ראש הממשלה.

2186: אנחנו כראשי רשויות יחד עם חברי כנסת מהגליל ויחד עם עוזי קרן, נוכל לתת רשימה של הצרכים מדורגים בסדר עדיפות.

שלום שמחון: אני מציע שכל משרדי הממשלה לקראת הישיבה הבאה יגישו את תוכניות העבודה שלהם לשנת 2005, כולל משרד האוצר.

שלום שמחון: אני מציע שגם השלטון המקומי יגיש את תוכניותיו.

שלום שמחון: לעוזי קרן, יש כבר תוכנית מוכנה.

שלום שמחון: הוא הציג פה את חלקה.

שלום שמחון: הוצגה בפנינו מציאות קשה.

שלום שמחון: הדוח הזה מציג מציאות קשה לפיה המדינה מתנתקת למעשה מהגליל.

שלום שמחון: אנחנו יכולים להתעורר יום אחד ולגלות שיש פה תוכנית התנתקות מבלי שהממשלה והכנסת יחליטו, וזה אזור אחר לגמרי.

שלום שמחון: אני בהחלט חושב שההצעה של חבר הכנסת עמרם מצנע שאנחנו ניצור עכשיו לובי לדחוף את העניין היא הצעה בהחלט נכונה.

שלום שמחון: צריך להעלות את הנושא הזה על סדר היום.

שלום שמחון: יכול להיות שאנחנו צריכים להתארגן שהנושא יהיה בעוד מספר ועדות.

שלום שמחון: אבל, אני מבטיח שתהיינה עוד ישיבות בנושא עד אישור התקציב.

שלום שמחון: אני רוצה שאחת מהישיבות האלה תהיה בהשתתפות ראש הממשלה.

שלום שמחון: אנחנו נפנה אליו באופן רשמי ונבקש גם את הקמת הוועדה באופן מיידי וגם את הופעתו תוך שלושה שבועות.

אליעזר כהן: בנחל עירון יש רוב ערבי מוחלט, ובקרוב גם בגליל.

אליעזר כהן: אין יישוב יהודי בנחל עירוני.

עוזי קרן: אדוני היושב ראש, המערכת הממשלתית, לפחות משרד ראש הממשלה, מתכוון להניע את המערכת הזאת.

עוזי קרן: אני אמרתי בפתיחה שהוא מתכוון לכך שבסוף השנה הזאת, ואני מקווה שנסיים את זה בחודש אוקטובר, נכין תוכנית שבה הוא יחזור לשמש יושב-ראש ועדת שרים נגב-גליל.

עוזי קרן: שנית, ננסה לשכנע את האוצר להגיע לכך שיהיה תקציב צבוע לנגב ולגליל, בין שהוא יהיה צבוע אחוזית ובין שהוא יהיה צבוע בדרך אחרת, ויובטח שלא יקרה עוד פעם מה שהיה בשנת 2003.

עוזי קרן: שלישית, הוא משוכנע וגם אני משוכנע, שהממשלה כגוף מרכזי צריכה לאפשר לכול אחד מהמשרדים לעשות את עבודתו בנגב ובגליל.

עוזי קרן: היא צריכה להציב יעדים מרכזיים כפרויקט לאומי ואותם ללוות.

עוזי קרן: כלומר, הממשלה לא תלווה כל כביש בגליל, אלא היא תלווה את הפרוייקטים שנגדיר אותם כפרוייקטים לאומיים.

שלום שמחון: אני לא חולק על זה.

שלום שמחון: תאמין לי שאני מכיר את החוברת של שלמה בוחבוט.

שלום שמחון: יש גם משמעות לפנייה שלי לראש הממשלה.

שלום שמחון: אני מבקש להקדים את ועדת שרים לגליל-לנגב בראשותו, ולהניח בפני הכנסת את תוכנית העבודה לשנת 2003 ואילך, בדגש על שנת 2005, בנושא הגליל והנגב.

עוזי קרן: כבר יש מסלול שהממשלה קבעה.

עוזי קרן: יחד עם זה, זה יועיל ויעזור, וזה הגיוני, שוועדת הכלכלה תבקש להיות מעורבת בתהליכים, וגם להחיש את המהלכים וגם להשפיע עליהם.

בני שריג: אדוני היושב ראש, אני מקבל את ההצעה שלך.

בני שריג: אנחנו הכנו מצגת שיוצרת איזשהי מסגרת.

בני שריג: אני אוכל להשאיר אותה.

בני שריג: אני חושב שאחד הדברים שטאטאנו מתחת לשטיח ולא דיברנו עליו, הוא העוצמה שיש מול הממשלה ללכידות שבה אנחנו באים, ולחולשה שיש כאשר אנחנו באים מפורקים.

2186: האם הרשות לגליל קיימת?

מנחם אריאב: היא על הנייר.

2186: היא לא קיימת.

בני שריג: היא קיימת.

שלום שמחון: הישיבה נעולה.