ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 184, 2004-08-23 11:00

אברהם הירשזון: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: על סדר היום – יש פה 2 רשימות של עמותות, והייתי מבקש מהחברים לעבור על הרשימות, ואם יש הערות – להעיר.

אברהם הירשזון: אם אין – נאשר.

יצחק הרצוג: על מה אנחנו מצביעים?

ליאת קרפטי: 2988004 ו- 03001104 והרשימה השניה – 2894204.

אברהם הירשזון: מי בעד?- רוב.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: הצעה לסדר

נסים דהן: יש לי הצעה לסדר.

נסים דהן: הממשלה אישרה תקציב שההשלכות שלו לא נדונו בוועדה הזו והם יבואו לדיון כרגיל רק כשהכנסת תגמור את הפגרה.

נסים דהן: הממשלה אישרה את תקציב המדינה לשנת 2005 והוא יגיע אלינו רק אחרי הפגרה, ורק אז נתחיל לדון בו, ועוד פעם ניכנס לסד של לוח זמנים צפוף, ונעשה את זה לצערי הרב לא על הצד הטוב ביותר, כמו שאנחנו אמורים לעשות זאת.

נסים דהן: אמנם אנחנו בפגרה, אבל אני חושב שעל עיקרי הדברים אפשר לקיים ישיבה אחת, כדי לשמוע את עיקרי הדברים שעליהם מבוסס התקציב, כדי שנתחיל בכלל לדון בזה, לקבל מושגים.

נסים דהן: אחר כך יהיה לנו יותר קל, אבל לעשות את עצמנו, חברי ועדת הכספים, הדירקטוריון של המדינה כאילו לא קרה כלום?

נסים דהן: הממשלה אישרה תקציב והעולם ממשיך לזרום?

נסים דהן: אני אומר לכם שהולכת להיות רעידת אדמה בתקציב שהממשלה אישרה לשנת 2005, ואנחנו שותקים.

אברהם הירשזון: תודה רבה על ההערה.

אברהם הירשזון: אני רק רוצה לומר לך שאני עוד יותר קיצוני ממך.

אברהם הירשזון: אני חושב שהיה צריך להביא את הדברים לוועדה, ואני לא בטוח שלא צריך להקים ועדה מיוחדת, וכל נושא של שיפוץ בתקציב צריך לקבל בוועדה שלנו לפחות דיון רציני, ואני מתכוון לעשות את זה.

אברהם הירשזון: לעצם העניין – עד שמגיעים לבית המרזח, אפשר לשתות כוסית בדרך, אז אני בהחלט מקבל את דעתך, לכן אני באמת אכנס את ישיבת הוועדה כדי לנסות ולשמוע, למרות שאין עדיין חומר מסודר ואין דברים מסודרים.

נסים דהן: מה שהיה מונח בפני חברי הממשלה, שיהיה מונח על שולחן הוועדה.

אורית נוקד: אני פניתי אליך אתמול במכתב, ואפילו זכרת וציינת את זה היום בבוקר.

אברהם הירשזון: את וחבר הכנסת אורון – שניכם שלחתם לי מכתב באותו נושא.

אורית נוקד: אני אתמול קראתי בעקבות פרסום בעיתון "הארץ" על כך שפורסם דו"ח ממשלתי שקובע שהממשלה מקפחת את הגליל.

אורית נוקד: אני עומדת בראש השדולה למען הגליל והנגב, ואני חושבת שוועדת הכספים צריכה לייחד לעניין הזה דיון נפרד.

אורית נוקד: זה גם מתקשר לדברים שנאמרו קודם, כי כאמור - - -

אברהם הירשזון: אם נקיים דיון בנושא התקציב, אז חלק מזה יהיה גם הנושא הזה, וודאי נפעל גם בנושא הזה.

אורית נוקד: אני חושבת שמן הראוי היה לקיים דיון מיוחד לנושא הספציפי הזה.

אברהם הירשזון: או שנכנס פעמיים את הוועדה או שנשאיר זמן לפני הישיבה לקיים דיון בנושא הזה.

אבשלום וילן: בעיתון "הארץ" של היום קראנו שעוד פעם בונים אלף יחידות דיור, ולא בנגב או בגליל.

אורית נוקד: אני בכל זאת הייתי מבקשת – אולי אפשר היה לקיים את הדיון באותו יום, אבל אני מבקשת שייוחד זמן מסוים לנושא הגליל, על מנת שזה לא ילך לאיבוד בין שאר הנושאים, שהם, כפי שצוין קודם – קשים.

חיים אורון: בהמשך לדברים אני רוצה להציע שיהיו שני דיונים.

חיים אורון: הדו"ח שהתפרסם אתמול, וכתבתי לך עליו, לא היה צריך להפתיע אף אחד, כי דו"ח מבקר המדינה על הנגב לפני שלוש שנים העלה נתונים זהים, ומכמה בחינות אפילו יותר חמורים.

חיים אורון: אני חושב שהעניין הוא מעבר לוויכוח על התקציב, כי אני יודע איך הדברים ייראו: הוויכוח על התקציב יגיד שיש הנחיה מראש הממשלה לתת עדיפות.

חיים אורון: אני יודע מה האמירות האלה שוות, אבל לפי דעתי, מה שעולה מתוך שני הדו"חות הללו – ואת מה שהתפרסם אתמול לא קראתי – הוא שהעניין מתמקד בשאלה מבנית, ולא בשאלה של להחליט שמתוך אלף יחידות דיור בונים 300 בנגב, 300 בגליל, ובמקום אחר עוד 400.

חיים אורון: זו שאלה מבנית שאני, במכתב אליך, ביקשתי שהדיון יהיה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה ושר האוצר, בכדי לראות אם מתמודדים עם השאלה של הפריפריה, או שעוזבים אותה.

חיים אורון: אם עוזבים אותה – נקבל בכל שנתיים דו"ח כזה, ולא משנה אם בכל פעם יעשו איזשהו תיקון קטן.

חיים אורון: כמי שמכיר את הדברים באופן בלתי אמצעי, אני יכול לומר שהתמונה נעשית יותר ויותר חריפה.

חיים אורון: חברים ממפלגת העבודה מסיירים עכשיו הרבה בארץ, אז אתמול שמעתי את מצנע לאחר ביקור בנגב, ושלשום שמעתי את יולי תמיר, ובשבוע שעבר חבר הכנסת הרצוג היה בנגב, והם אומרים שזה דבר נורא.

חיים אורון: כל אחד חוזר מהנגב ואומר שהיה נורא.

חיים אורון: אני בכל בוקר בא משם ואומר לכם שזה נורא כל הזמן.

חיים אורון: לא צריך לנסוע לשם כל הזמן.

חיים אורון: אני חושב שבפגרה, דווקא לפני דיוני התקציב, זה יכול להיות נושא לבוקר מעניין.

אברהם הירשזון: השאלה היא אם לעשות את זה בפגרה או בתחילת המושב לפני שהתקציב מובא לוועדה.

חיים אורון: יש אנשי מקצוע שעוסקים בזה.

חיים אורון: זה לא עניין של הכרעה נקודתית בתקציב הזה, להעביר מפה לפה.

אברהם הירשזון: זאת אומרת שאתה מבקש לשריין דיון עם מומחים, דיון של שעתיים – שלוש בנושא הזה.

אורית נוקד: כן.

אורית נוקד: זה גם מה שאני התכוונתי.

אברהם הירשזון: אז אני מבקש ממנהל הוועדה לדאוג לזה.

חיים אורון: התחלנו ממש לפני היציאה לפגרה בדיון בנושא העלאת תעריפי הביטוח הסיעודי.

חיים אורון: לפי דעתי הנושא לא גמור, ואם הוא גמור, אני מודאג איך הוא גמור.

חיים אורון: חברת הכנסת רוחמה אברהם היתה יושבת ראש הישיבה, והישיבה נקטעה לפני הסיכום.

חיים אורון: נאמר שיהיה לה המשך.

חיים אורון: העניין מטריד באופן קיצוני.

אברהם הירשזון: אני מציע שייקבע מועד להמשיך את הדיון בנושא.

אברהם הירשזון: על סדר היום – פניה לוועדה מספר 368, 369 ו – 370 המשרד לביטחון פנים.

אברהם הירשזון: אין נציג.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 384 – משרד התמ"ת.

אברהם הירשזון: האם יש נציג?

אברהם הירשזון: אין נציג.

יצחק הרצוג: זה בנושא מאיץ חלקיקים.

נסים דהן: אני יכול להסביר את הנושא כי ביקרתי שם בשם ממשלת ישראל.

נסים דהן: זה בנושא מאיץ חלקיקים.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לפניה מספר 400 – מכס.

סמדר אלחנני: יש לי הערה בקשר לבקשה הקודמת – מאיץ החלקיקים הוא דבר שכל מי שקרה פעם אחת טור מדעי בעיתון יודע מה זה.

סמדר אלחנני: לא יכול להיות שלא ידעו שצריך להשתתף בזה.

סמדר אלחנני: זה לא דבר שצריך לבוא באמצע השנה.

נסים דהן: זו השתתפות שנתית, ואם זה לא יאושר היום, כנראה שלא קורה אסון.

סמדר אלחנני: אבל את זה יודעים בתחילת השנה, שתהיה התחייבות שנתית.

סמדר אלחנני: לכן זה לא יכול לצאת מתוכניות מחקר ופיתוח שלא על פי חוק המו"פ.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים הלאה – בקשה מספר 402 – תמ"ת.

אברהם הירשזון: אין נציג.

חיים אורון: את האוצר צריך להביא לפה, לא את התמ"ת.

חיים אורון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 421.

הרצל יחזקאל: אני יועץ של הרב אלי בן דהאן, הנהלת בתי הדין הרבניים.

הרצל יחזקאל: אנחנו מבקשים לבצע שינויים פנימיים.

הרצל יחזקאל: יש לנו חוסר בסעיף של שמירה ואבטחה ולכן מבקשים להעביר מסעיף לסעיף.

אברהם הירשזון: יש התנגדות?

אברהם הירשזון: יש שאלות?

אברהם הירשזון: מי בעד אישור הבקשה?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

חיים אורון: יש שינוי בבתי הדין הרבניים מאז שאתם נפרדם?

הרצל יחזקאל: כן.

משה שגיא: מה הסיבה שעברתם למבנה חדש?

קריאות: - - -

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 478, 479.

הרצל יחזקאל: משרד האוצר מבקש להעביר מהרזרבה הכללית לבתי הדין הרבניים עקב חישוב לא נכון בבסיס התקציב של הנהלת בתי הדין הרבניים.

הרצל יחזקאל: יש לנו בעיה תפעולית בשוטף, ולכן אנו מבקשים שיאשרו לנו את מיליון שקל.

חיים אורון: אני שואל האם יש שינוי בתקציבים של בתי הדין הרבניים בעקבות השינוי?

חיים אורון: האם יש יותר תקציבים?

חיים אורון: פחות תקציבים?

הרצל יחזקאל: אם היו יותר תקציביים לא היינו באים לבקש עכשיו מיליון שקל כדי לתפעל את בתי הדין הרבניים בשוטף.

הרצל יחזקאל: לצערנו הרב אין תקציבים לבתי הדין הרבניים.

הרצל יחזקאל: אני חשבתי שיהיה שינוי.

הרצל יחזקאל: לדעתי אנחנו בגירעון גדול.

הרצל יחזקאל: בסיס התקציב שלנו יש בעיה, ואני מדבר על הדברים האלמנטריים ביותר בבתי הדין הרבניים, ומקווה מאד שהאוצר, יחד עם ועדת הכספים, יידעו לנהל את הנהלת בתי הדין בצורה תקציבית כראוי, ואני יכול לתת כדוגמה את המיחשוב.

הרצל יחזקאל: אנחנו נמצאים הרבה מאחורי בתי המשפט שקיבלו למעלה מ- 62 מיליון שקל למיחשוב, זאת כאשר הנהלת בתי הדין הרבניים מתוקצבים בפחות מאשר בשנה שעברה, זאת אומרת: בפחות מחצי מיליון שקל.

משה שגיא: אני רוצה להעיר ששלחתי מכתב לשר האוצר לפני חודשים ארוכים, וגם לשר המשפטים, שנאמר שמכיוון שבתי הדין הרבניים יעברו למשרד המשפטים הם יושוו לבתי המשפט.

משה שגיא: מתברר שבתקציב האחרון, תקציב בתי המשפט גדל בסביבות 6% ובתי הדין הרבניים – תקציבם ירד בקרוב ל- 40%.

משה שגיא: עדיין לא קיבלתי תשובה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד ההעברה?- רוב.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: – אין מתנגדים.

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 422 – משרד הפנים.

אברהם הירשזון: אין נציג.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש זו שערורייה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה קורה בכל פעם מחדש.

איוב קרא: אני מציע שנשים את הבקשות האלה ל- 3 חודשי הקפאה.

אברהם הירשזון: יש שני מעגלים – המעגל הראשון הוא לנזוף באותם אנשים שלא הגיעו.

אברהם הירשזון: המעגל השני הוא של אלה שצריכים לקבל את הכסף, ויכול להיות שאנחנו רוצים שהם יקבלו אותו, אז מה, נעניש אותם בגלל איזה פקיד שלא הגיע?

רוחמה אברהם-בלילא: לא, אבל אני מציעה שאולי נחשוב על איזושהי דרך לפתרון משום שהמצב הולך ומתדרדר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 467, 468.

אברהם הירשזון: משרד התקשורת.

אברהם הירשזון: מישהו יכול להסביר את הפניה?

אברהם הירשזון: אין נציג.

אברהם הירשזון: בקשה מספר 469 – אין נציג.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשות מספר - 472, 473, 474 ו- 475.

אברהם הירשזון: משרד הבינוי והשיכון.

אברהם הירשזון: אין נציג.

יצחק הרצוג: מי הרפרנט של 472?

יצחק הרצוג: זה לא שיכון בכלל.

יצחק הרצוג: זו בקשה חשובה.

איוב קרא: בהקשר לזה היתה בקשה של הממונה על התקציבים להעברת 2 מיליון שקל לרשות למלחמה בסמים.

איוב קרא: אין כאן נציג.

אברהם הירשזון: מי אמר לך שאין?

חיים אורון: בקשות 472, 495 – אני יכול להבין למה משרד האוצר לא פה, כי יש פה 19 מיליון שקל תקציב שוטף למועצות דתיות, 18 מיליון שקל – משרד החינוך, בנות בשירות לאומי, ו – 20 מיליון שקל למשרד העבודה והרווחה לצרכים מיוחדים לילדים במצבי עוני, 16 מיליון שקל למשרד הבריאות עבור - -

נסים דהן: 1.6.

חיים אורון: כנראה שזה האמבולנס של שדרות.

חיים אורון: אני מציע שהפעם נעשה את זה הפוך - - -

אברהם הירשזון: אבל אני אומר לך – נעשה סבב מאוחר יותר, ואולי יגיעו הרפרנטים

חיים אורון: ואם לא יגיעו – נאשר את זה היום.

אברהם הירשזון: לכן אמרתי – שאני לא רוצה להעניש מוסד בגלל האדם.

1028: אני התכוונתי לומר את מה שאמר חבר הכנסת אורון.

ניסן סלומינסקי: גם אני תומך בעניין.

אברהם הירשזון: 347 475 – תמ"ת.

אברהם הירשזון: האם יש נציג?

אברהם הירשזון: הם לא נמצאים.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים למספר פניה לוועדה 500.

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר שדיבר איתי חבר הכנסת הרצוג, ואמר שמכיוון שאמו היא יושבת ראש המועצה למען ארץ ישראל יפה הוא מבקש לא להיות נוכח בדיון.

אברהם הירשזון: מאחר שזו פניה מורכבת, אני מציע, אדוני, שלא תשתתף בהצבעה.

יצחק הרצוג: יש נושא אחד חשוב – בית בן גוריון.

משה שגיא: הפניה הזו היא פניה לצורך פתיחת שנת הלימודים תשס"ה.

משה שגיא: כלולים בה מספר נושאים שאזכיר אותם – הנושא המרכזי הוא הקצאת תקציב חוק השילוב לשנת הלימודים תשס"ה.

משה שגיא: היא הוקצבה ברזרבה וכרגע היא מחולקת בהתאם לתוכנית, לסעיפים התקציביים, כגון – פסיכולוגים, סייעות ושעות שילוב.

משה שגיא: יש פה איזון תקנות שכר.

משה שגיא: האוצר תקצב ברזרבה חלק מעלויות השכר, רזרבה שנועדה לתקצוב של העברה מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת, ואת כל המשמעויות שנוגעות לתקנות השכר השונות.

משה שגיא: כרגע יש פה חלק ששוחרר לתקנות הספציפיות.

משה שגיא: יש פה נושאים של שינויים שיחידות מבקשות לבצע בהתאם לתוכנית העבודה שלהן בין הסעיפים השונים, לצורך הפעילות השוטפת שלהם.

רוחמה אברהם-בלילא: הפניה היא גדולה, ומתוך עיון בסעיפים סיכמתי עם קובי הבר שהוא יתקצב פניה על סך של 2 מיליון שקלים לשמירה על יהדות ומורשת ישראל, והיה סיכום עם שרת החינוך שהיא תעביר את זה לכל מיני עמותות כאלה ואחרות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא הצלחתי לגלות אם אכן 2 מיליון השקלים האלה קיימים בהגדרה הזו, למרות שנאמר לי בצורה חד משמעית ומפורשת שזה יהיה בפניה הזו.

משה שגיא: ייתכן מאד שזה כלול, אבל את זה האוצר עשה, האוצר תקצב, ולכן אני לא יכול להגיד לך.

משה שגיא: זו פניה שמגיעה מהאוצר.

נסים דהן: כי שכאן מספר סעיפים שקוצצו ואני הייתי רוצה להבין למה, כי על פניו הם נראים סעיפים חשובים מאד, ושם כל הוצאה היא חיונית, ואף פעם אין שם כסף מיותר.

נסים דהן: למשל – ביטחון ובטיחות במוסדות חינוך.

נסים דהן: מפחיתים שם כמיליון שקל.

נסים דהן: אמנם זה כסף קטן אבל אני בטוח שלבטיחות במוסדות חינוך אין אף פעם סוף.

נסים דהן: או, למשל – חינוך מיוחד, שפתאום מקצצים שם כמעט 30 מיליון שקל.

נסים דהן: אני רוצה להבין למה בחינוך מיוחד יש פתאום קיצוץ כזה גדול.

נסים דהן: אמנם בדרך כלל המשרד מכיר את הצרכים שלו, אבל אנחנו, כחברי כנסת, צריכים להבין למה יש חינוך מיוחד מקוצץ, כאשר כולנו יודעים, במיוחד אחרי חוק השילוב, שהחינוך המיוחד חסר תקציבים.

יצחק הרצוג: אני קיבלתי מכתב מפרקליטות המדינה, כיוון שהייתי עותר בעתירה הזו, שאתם מקצים 100 מיליון שקל וכך, סוף סוף, באמת התקדמנו ליישום, וזה נוגע לסעיף החינוך המיוחד.

יצחק הרצוג: אני רק רוצה שתאשרו שזה הסכום הכללי שאתם מעבירים.

משה שגיא: כן, כן.

משה שגיא: 100 מיליון ₪ לשנת הלימודים תשס"ה.

יצחק הרצוג: תודה, ושתאשרו שאתם מעבירים את הסכום הדרוש לבית בן גוריון, לצורך הצלתו.

משה שגיא: אדי יצא לבדוק את זה כרגע.

קריאה: זה במשרד החינוך?

יצחק הרצוג: כן, על פי חוק.

נסים דהן: יש עוד סעיף שקוצץ מאד – שירותי עזר למערכת החינוך.

חיים אורון: יש פה קיצוץ ב- 4 מיליון שקל בחינוך לדמוקרטיה ויהדות.

חיים אורון: זה 4 מיליון מתוך 18 – זה מעל 25%.

חיים אורון: האם יש עודף חינוך לדמוקרטיה ויהדות?

חיים אורון: יש פה תוספת של 70 מיליון שקל לחינוך העצמאי והמוכר האם זה עדכונים של - - ?

משה שגיא: אלה רק עדכוני שכר.

משה שגיא: אין פה שינוי ריאלי.

חיים אורון: אם אלה עדכוני שכר אז אין לי טענה.

חיים אורון: יש פה העברה למוסדות תורניים – 11 מיליון, ויש פה סעיף שתמיד מוציא אותי מהכלים: הבטחת הכנסת מינימום לאברכים בכוללים.

חיים אורון: למה במשרד החינוך יש תקדים בהבטחת שכר מינימום?

נסים דהן: זה עבר מהדתות.

חיים אורון: תאמין לי שאני יודע.

חיים אורון: גם שם לא היה מקום.

חיים אורון: המקום היחידי שבו צריך להבטיח שכר מינימום זה במשרד העבודה והרווחה, על פי קריטריונים שווים בחינוך.

חיים אורון: למה מוסיפים פה 12.5 מיליון שקל?

חיים אורון: כי יש יותר אברכים, או יש פחות?

חיים אורון: כי ירד שכר המינימום?

משה שגיא: יש 30 מיליון פחות בתקציב.

משה שגיא: כשהגיע התקציב, בהבטחת הכנסה היה קיצוץ של 40 מיליון שקל.

משה שגיא: שאלתי איך זה יכול להיות, הרי יש קריטריון, אז אמרו לי שלא, היות ועושים קיצוץ אחיד של 25%, לכן מורידים.

משה שגיא: אז אמרתי שזה יותר מ- 25% וחסרים 12 מיליון, אז אמרו לי שטעו, ויביאו את זה בעוד חודש.

משה שגיא: עוד חודש מאז אישור התקציב זה אוגוסט, לפי האוצר, ולכן זה הגיע עכשיו.

משה שגיא: זאת אומרת שמה שמקבלים שם בהבטחת הכנסה - - -.

משה שגיא: אני מצטרף לשאלות ששאלו קודם ואני שואל באמת על מה שאנחנו עומדים לקבל – וזה כבר מופיע.

משה שגיא: מופיע קיצוץ בתרבות היהודית.

משה שגיא: זאת אומרת שכבר לקראת כניסתנו לקואליציה מקצצים בתרבות היהודית.

משה שגיא: אני מבקש לשאול את אנשי משרד החינוך שאלה: בתרבות היהודית גם היה קיצוץ בתקציב, אמנם לא גדול, אבל עד היום, כאשר אנחנו נמצאים באוגוסט, ארגוני התרבות היהודית קיבלו 20% מהתקציב.

משה שגיא: אני לא יודע בדיוק איך הולך החשבון הזה, מינואר עד סוף אוגוסט, איך קורה דבר כזה שמקבלים רק 20% וכל ארגוני התרבות היהודית קורסים.

משה שגיא: בנוסף זה שלא מעבירים את התקציב השוטף, שאושר כבר, אחרי הקיצוצים, מקצצים עוד כסף?

משה שגיא: יכול להיות שאפשר לקצץ את כל הסעיף - -

צבי הנדל: שכר לימוד על יסודי לתמיכה בבתי ספר – יש פה קיצוץ של 104 מיליון.

צבי הנדל: זה סכום לא מבוטל.

אדי הרשקוביץ: יש החלטת ממשלה על קיצוץ של 150 מיליון מה0 1.9.2004 שזה במסגרת שכר הלימוד העל יסודי.

אדי הרשקוביץ: ההחלטה היא עוד משנת 2003.

אהוד רצאבי: בקשר להערתו של חבר הכנסת אורון – הגדלת תקציב להבטחת הכנסה לאברכים, זו העברה בתוך תקציב המשרד - - -

משה שגיא: זו תוספת.

אהוד רצאבי: למיטב ידיעתי יש איזשהו בג"ץ בנושא הזה של הגדלת התקציב לאברכים.

אדי הרשקוביץ: קודם כל, לשאלה של חבר הכנסת הרצוג – בית בן גוריון בפנים.

אדי הרשקוביץ: לשאלת חברת הכנסת רוחמה אברהם – האוצר הוסיף לנו 2.5 מיליון שקל למכוני מחקר, ואנחנו מעריכים שמה שאת שואלת זה זה.

משה שגיא: לגבי הקיצוץ בחינוך המיוחד זה מה שאמרתי – הקצאה של תקציב השילוב לתקנות השונות.

משה שגיא: יש רכישת משרות פסיכולוגים וסייעות.

משה שגיא: אלה סעיפים שמופיעים מחוץ לסעיף של 26 12, ובגלל זה אתה רואה הפחתה, שזה העברה לסעיף אחר.

משה שגיא: לגבי הביטחון – זו העברה למנהל חינוך התיישבותי לצורך שומרים בפנימיות.

משה שגיא: זה לא קיצוץ.

משה שגיא: בעיקרון – אין קיצוץ בפניה הזו.

משה שגיא: אלה שינויים והעברות בתקנות.

משה שגיא: אין פה שום קיצוץ שלא נעשה או הוחלט מקודם.

משה שגיא: לגבי שירותי עזר במערכת החינוך – זה שוב, הפשרה של רזרבה לסעיפים שכר.

משה שגיא: לגבי דמוקרטיה – זה רכישה של שעות הוראה על ידי היחידה, ביצוע פעילות על ידי קניית שעות הוראה בחטיבות הביניים וביצוע הפעילות השוטפת באמצעות השעות האלה והדרכה.

משה שגיא: לגבי התקציב של החינוך העצמאי והמעיין - - -

חיים אורון: זה לאותו תחום.

משה שגיא: לאותו תחום, אותו נושא – הוראת הדמוקרטיה.

משה שגיא: זה עובר לשעות הוראה.

משה שגיא: לגבי חינוך עצמאי ומעיין – זה תקצוב תקנות שכר בהתאם להפשרת הרזרבה שציינתי קודם, בסעיפים הקודמים.

משה שגיא: הבטחת הכנסה זה נושא שהאוצר תקצב.

חיים אורון: מה זאת אומרת - -

משה שגיא: אני לא מתכוון להסביר את זה.

משה שגיא: לגבי תרבות יהודית – זה לא קיצוץ.

משה שגיא: זה שינוי, זו העברה לפעילות שוטפת שלהם במכוני מחקר.

אהוד רצאבי: אני שאלתי לגבי ה- 12.5 מיליון – הבטחת הכנסת מינימום לאברכי כוללים.

אהוד רצאבי: שאלתי אם זה שינויים בתוך תקציב המשרד או שזו תוספת.

אהוד רצאבי: אם זו תוספת, זה לא מוגדר כך בפניה עצמה.

אהוד רצאבי: כתוב פה: הפניה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב השוטף.

אהוד רצאבי: אני רוצה הסברים מהם.

אהוד רצאבי: אם אלה שינויים פנימיים, התקציב נשאר אותו הדבר, הוא לא גדל.

קריאה: יש רזרבה להוצאה שמשם הוא לקח אותה, מתוך משרד החינוך.

אהוד רצאבי: בקיצור, משרד החינוך מקבל תקציב נוסף לעוד 12.5 מיליון.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא מסתפקת בתשובה, ולכן אני מבקשת שלאחר הישיבה נשב שלושתנו, כפי שהצעת, ונסגור את הסיפור הזה.

אברהם הירשזון: מי בעד הבקשה?

אברהם הירשזון: - רוב.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: – 2 נגד.

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

משה שגיא: אני רוצה להבין למה חבר הכנסת רצאבי, שהוא בקואליציה, הצביע נגד.

אברהם הירשזון: נצביע על הרביזיה מאוחר יותר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא הבא- תקציב המועצה להסדר הימורים בספורט.

אהוד רצאבי: בדיון שהיה בפעם הקודמת בתקציב המועצה להימורים בספורט התעוררו מספר שאלות שנרשמו כולן בפרוטוקול.

אהוד רצאבי: קיבלנו את תשובותיו של המנכ"ל ושל היושב ראש.

אהוד רצאבי: רוב התשובות משביעות רצון.

אהוד רצאבי: ישנן עוד שאלות, פה ושם, ושאלות נוספות שניתן לשאול.

אהוד רצאבי: אני מבין שהתקציב שהוגש בישיבה הקודמת לא השתנה, זה אותו תקציב.

אהוד רצאבי: עדיין אנחנו רואים פה פער בין התחזית שלכם לשנת 2004 – תקציב הכנסות - -

יום טוב סמיה: אנחנו נמצאים לקראת סוף חודש אוגוסט של שנת התקציב שבה אנו דנים, ולמעשה – ככל שהימים עוברים אנחנו מוכיחים, בעיקר לעצמנו, שאנחנו לא הזינו בתקציב שתכננו.

יום טוב סמיה: בוודאי שלא תכננו אותו על קרקע בטוחה ואני שמח לבשר לכם שאנחנו עומדים היום על מעל 510 מיליון שקלים הכנסות, נכון להיום בבוקר.

יום טוב סמיה: 510,300,000 שקלים, ליתר דיוק, שזו עליה של 19.3% מההכנסות בפועל של השנה שעברה.

אהוד רצאבי: יוצא מזה שהמיסוי על הרווחים לא - - -

יום טוב סמיה: לא, ההפך.

יום טוב סמיה: אם לא היה מיסוי אז היינו עומדים היום ב- 25% יותר.

יום טוב סמיה: מייד אתייחס לעניין בהתייחסות נפרדת.

נסים דהן: ההכנסות היחידות הן הכנסות מהימורים?

יום טוב סמיה: אנחנו עוסקים אך ורק בהימורים על ספורט.

יום טוב סמיה: שוב- אני שמח לבשר על הכנסות שמעל 510 מיליון שקלים, מה שמוכיח שירדו עלינו בישיבה הקודמת קצת לפני הזמן, ואנחנו צופים לעבור את ה- 800 מיליון שקלים בסוף השנה הזאת, מתוך תקציב שצפינו בגדול ל-900 מיליון שקלים.

יום טוב סמיה: הפגיעה בתחזית היומרנית הזו נובעת משתי סיבות, לדעתנו.

יום טוב סמיה: האחת היא המשך המס על זכיות מעל 70,000 שקלים.

יום טוב סמיה: המס הזה פוגע בעיקר במהמרים הכבדים שבונים על הזכיות בסדרי הגודל האלה, וזה, לצערנו הרב, מחזיר אותם לפתחי ההימורים הבלתי חוקיים.

יום טוב סמיה: שם גם יחס הזכיה יותר גבוה, כי מנהלי ההימורים הבלתי חוקיים לא צריכים לשלם מס למדינה.

יום טוב סמיה: אנחנו משלמים בכבוד ובשמחה את המס שלנו, שזה 32-33%, אבל הם לא צריכים לשלם שום מס והם יכולים להרשות לעצמם לתת אחוזי זכיה יותר גבוהים, כדי למשוך מהמרים, וגם הזוכים עצמם לא צריכים לשלם מס על הזכיה.

יום טוב סמיה: על ידי הטלת המס על הפרס בעצם הברחנו חלק מהמהמרים אל חיק ההימורים הבלתי חוקיים בתחומים השונים – לא רק בספורט, גם בתחומים אחרים.

יום טוב סמיה: לכן, בסיפא של דבריי, אני אומר שזה נושא שהוועדה המכובדת הזו תדון בו עוד, לקראת התקציבים הבאים, ואני מבקש שתתנגדו בכל תוקף, ונשלח לכם מכתב מנומק ומפורט להתנגדות הזו, להמשך הטלת המס על זכיות בשנת 2005.

רוחמה אברהם-בלילא: במה מתבטאת הבריחה הזו, באיזה סכום?

יום טוב סמיה: הכי קל לי להגיד שאני מעריך שזה יהיה הפער בין מה שנכניס בפועל למה שצפינו להכניס.

יום טוב סמיה: הצפי להכנסות שלנו היה 900 מיליון שקלים, ואני מעריך שההכנסות שלנו היום, לפי מודל ההכנסות עד היום בהשוואה לאשתקד, יגיע ל- 800-810 מיליון שקלים.

יום טוב סמיה: זאת אומרת שיכול להיות שהפגיעה היא בסביבות 90 מיליון שקלים.

יום טוב סמיה: זה נובע משני דברים: 1.

יום טוב סמיה: המיסוי 2.

יום טוב סמיה: המשך המצב הכלכלי, שהוא לא בהכרח מעודד.

יום טוב סמיה: זו נקודה ראשונה.

צבי הנדל: - בחיים לא נוכל לדעת - -

יום טוב סמיה: נכון.

יום טוב סמיה: לכן אמרתי שזה לא מדע מדויק, אבל אנחנו חושבים שהמס על הפרס בהחלט פוגע, וזה הוכח בבדיקה של מודלים של הרבה מאד גופים.

יום טוב סמיה: לכן אנחנו מבקשים מהוועדה לעזור לנו להביע את התנגדותנו, כי זה מבריח מהמרים אל חיק ההימורים הבלתי חוקיים, וחבל.

יצחק הרצוג: ביקשנו את המודלים מהפיס.

יצחק הרצוג: זה מאד יעזור לנו, כי האוצר כל הזמן מתנגד לעמדה הזו.

סמדר אלחנני: הוועדה אישרה הוראת שעה עד סוף דצמבר, למס על 70,000 ומה-1 בינואר, המס יהיה על הכל.

יצחק הרצוג: היא לא אישרה את זה.

סמדר אלחנני: מה- 1 בינואר יהיה מס על הכל.

סמדר אלחנני: הוועדה אישרה הוראת שעה רק עד ה- 1 בינואר.

יצחק הרצוג: אז היא תאריך את הוראת השעה, שוב.

אהוד רצאבי: כל הנושא הזה יעלה שוב בנושא תקציב 2005 בנושא הפטור - - -

אבשלום וילן: זו נקודה מאד נכונה, שהאוצר אף פעם לא בדק אותה – היקף ההימורים הבלתי חוקיים רק בכדורגל מגיע לכמה מיליארדי שקלים טובים, ולכן אתה רואה את זה במספרים, וזה טבעי ומובן, שמייד תהיה נזילה לשם.

אבשלום וילן: שם לא מפתחים את הספורט.

אבשלום וילן: שם הכל כסף שחור, שם עולם תחתון.

אהוד רצאבי: כל הנושא של פטור ולא פטור ממסים יידון במפורט פה, בוועדה, בצורה רצינית.

אהוד רצאבי: אנחנו נבקש מהמועצה להימורים בספורט להעביר לנו את הנייר שלהם, מפעל הפיס יעביר את שלו, ונדון בזה בדין נפרד.

אהוד רצאבי: זה לא הזמן לזה.

יום טוב סמיה: הנושא הבא, בהתייחסות לפתיח שלי, הוא, כמובן – המשך הפעילות של 2004, היה ואכן התחזית שלנו תתממש, לעמוד ב- 800 או 810 מיליון שקלים הכנסות.

יום טוב סמיה: זו בהחלט עליה יפה מאד מ- 684 מיליון נומינלי, ב- 2003.

יום טוב סמיה: אנחנו נעמוד, כנראה, בשנה השלישית ברציפות, בהקצבות של 100% לספורט ממה שהבטחנו, על פי תקציב של כ-900 מיליון שקלים, זאת כתוצאה מהתייעלות שאנחנו ממשיכים אתה, בתפעול המועצה, כתוצאה, לצערנו, שלא התחלנו את הפרסום עד היום לנושא מירוצי הסוסים, שהיו אמורים להתחיל באוגוסט.

יום טוב סמיה: בגלל שהנושא מתמהמה נחסוך את מה שתכננו להוצאות הפרסום לשנה, וגם סוגיית אופי הפרסים וגובהם – שלושתם הפרמטרים האלה יאפשרו לנו להקציב לספורט את ה- 100% שהבטחנו בתוכנית השנתית, כך שכל איגודי ומועדוני הספורט שקיבלו תכנון לסכום מסוים יקבלו אותו במלואו.

יום טוב סמיה: אני רוצה לציין שזו השנה השלישית ברציפות שהמועצה עומדת במספרים, למרות שהיו ירידות בהכנסות, בעבר.

יום טוב סמיה: אני חוזר – אנחנו מבקשים את המשך אישור התקציב, הפעם, לא על סמך התחזית, אלא על סמך הביצועים שבוצעו בפועל, והתשובות המפורטות שנתנו לוועדה של חבר הכנסת רצאבי.

יום טוב סמיה: בסך הכל אנחנו ממשיכים דרך מאד חשובה של עליה בהכנסות.

יום טוב סמיה: השנה תכננו להתחיל את מירוצי הסוסים בסביבות יולי-אוגוסט, על מסכי הטלוויזיה, בשידור מכל העולם, ובהמשך – מתוך היפודרומים שאמורים לקום בארץ.

יום טוב סמיה: לצערנו הרב, ניירת האישורים עדיין מסתובבת בין משרדי הממשלה ולא מאושרת.

יום טוב סמיה: זה זמן מאד יקר שבו קורים שני דברים: ראשית, ההימורים הבלתי חוקיים – ואני אחזור על זה כמו קאטו הזקן – ממשיכים להשתלט גם על התחום של מירוצי הסוסים.

יום טוב סמיה: מי שלא משוכנע בכך מוזמן לנגב, ולכרכור ופרדס חנה, ועוד מקומות בארץ שבהם בסופי שבוע מתרחשים מירוצי סוסים בהיפודרומים לא חוקיים, והימורים בלתי חוקיים באותם מירוצים.

יום טוב סמיה: ככל שאנחנו נתחיל וניתן את הערוץ החוקי בתחום הזה מוקדם יותר – נמנע את התפתחות ההימורים הבלתי חוקיים בתחום הזה.

יום טוב סמיה: הנושא מבחינתנו הוא מאד חשוב כי הוא גם יגדיל את ההכנסות לספורט.

יום טוב סמיה: אני ממש מצפה לאווירה אחרת מאשר בפעם הקודמת, כי נדמה לי שהולקינו שלא בצדק.

אברהם הירשזון: אנחנו נעשה הפסקה בדיון ונצביע על הרביזיה – מי בעד הרביזיה?

אברהם הירשזון: תודה, מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הרביזיה נדחתה.

אבשלום וילן: הרביזיה לא עברה?

אבשלום וילן: כמה הערות – הערה ראשונה מתייחסת לדו"ח ועדת אופיר כץ.

אבשלום וילן: בשנים שעברו עמדתי בראש ועדת המשנה.

אבשלום וילן: הופיעו פה כל מיני נציגי ענפים קטנים שטענו לאי חלוקה צודקת, כולל פריפריה, סוגי ספורט שונים וכן הלאה.

אבשלום וילן: על זה היתה תשובה שהוקמה ועדת מומחים של אופיר כץ, והיא קובעת את הקריטריונים.

אבשלום וילן: אני רואה פה גם בדו"חות שעדיין לא נגמר הסיפור של דו"ח ועדת אופיר כץ, עדיין מחלקים את הקריטריונים לפי דו"ח מלפני 4 או 5 שנים.

אבשלום וילן: איפה זה עומד?

אבשלום וילן: מדוע לא מסיימים את החלטות דו"ח ועדת כץ?

אבשלום וילן: ענפים קטנים טוענים שהם מקופחים.

אבשלום וילן: נקודה שניה – בקרן המתקנים אני רואה שהלכתם לשורת פרוייקטים יפים וגם חשובים: גם אצטדיון בבאר שבע, גם הבריכה האולימפית בווינגייט, גם המגזר הדרוזי, אבל חסרים פה דברים שהיו בדו"ח הביניים שהגשנו לכם, האצטדיונים בעיקר לליגות הנמוכות בגליל ובנגב.

אבשלום וילן: אני לא רואה שהם נכנסו לתוך הפרוייקט.

אבשלום וילן: אני לא מדבר על קבוצות ליגת העל פה, והליגה הלאומית, אלא קבוצות יותר קטנות שהתנאים בהם קשים.

אבשלום וילן: ראינו את המגרש בסכנין, אבל אני מדבר על הקבוצות האחרות שמשחקות בליגה הארצית ומטה, ששם במגזר הערבי הפיגורים משוועים.

אבשלום וילן: היה רעיון להקים שני מתקנים בגליל ושני מתקנים בנגב, שישחקו שם בשבתות כמה קבוצות, ובצורה כזו יהיה שדרוג.

אבשלום וילן: אני רואה שזה לא נכנס לתוך התוכנית, והשאלה מתי זה ייכנס.

אבשלום וילן: השאלה הבאה – אני חושב שאתם מאד צודקים בכל נושא ההימורים הבלתי חוקיים ובנושא הכדורגל זה מגיע למיליארדים.

אבשלום וילן: אם היינו מתמודדים בזה גם חוקית וגם תחרותית-כלכלית בצורה נכונה, אני מניח שפה מדובר על תקציב של 900 – אני אהיה זהיר ואומר שאפשר היה להגיע ל- 2 מיליארד שקל בקלות, אם היתה התעסקות עם ההימורים הבלתי חוקיים.

אבשלום וילן: לא מתעסקים עם זה.

אבשלום וילן: קצת ממה שהאוצר הביא – המיסוי פה הוא מגוחך, משום שזה מייד עובר אליהם.

אבשלום וילן: אתה שומע עכשיו מה קורה בסוסים, אתה יודע בדיוק איזה משפחות פשע מעורבות בזה, המשטרה וכולם יודעים מי עוסק בזה.

אבשלום וילן: היושב ראש עצמו - -

קריאה: תדבר עם עומרי על זה.

אבשלום וילן: זה יהיה התפקיד שלך לדבר אתו על זה.

אבשלום וילן: אני חושב שזה פשוט דבר בלתי נסבל שמתנהל פה שוק שחור שיושב על למעלה מ- 50% מהשוק, ואיש לא עושה דבר.

ניסן סלומינסקי: אז מה אתה מציע, שהמשטרה תעביר, או שנעביר את זה אליהם, לטיפול?

אבשלום וילן: אם היית בא לוועדה, שאתה חבר בה, היתה על זה שורת דיונים שם.

אבשלום וילן: אני לא אפתח את הנושא.

אבשלום וילן: אני רק טוען דבר אחד: שהמיסוי שהאוצר מביא בכל פעם בנושא, גורם למה שטוען כאן יום טוב סמיה, והוא צודק במאה אחוז: במקום שיותר כסף ייכנס להימורים הרשמיים, והעודפים ילכו לטובת הספורט, ומתקני הספורט, יותר ויותר כסף בורח לשוק השחור.

יצחק הרצוג: אבל מה הבעיה שהם לא הוכיחו?

יצחק הרצוג: שהצרכן באמת חושב על המיסוי כאלמנט שמונע ממנו.

יצחק הרצוג: זה מה שרציתי, זה המודל הזה, והם כל הזמן חורים לפה עם הדבר הזה.

אבשלום וילן: שנה אחרי שנה, בגלל שרי ממשלת ישראל, וכבר היו כמה ממשלות, התקציב, במקום להיות מאושר בינואר, מאושר באוגוסט.

אבשלום וילן: זו אפילו התקדמות, כי היו שנים שאישרנו אותו בדצמבר.

אבשלום וילן: אני חושב שזה לא רציני.

אבשלום וילן: זה מגוחך.

אבשלום וילן: כל הבעיה היא פה תמיד החתימות – עד שהשרים הנוגעים בדבר חותמים, ועד שהם גומרים לריב איך יחלקו את השלל הפרסונלי.

יום טוב סמיה: המועצה מגישה בזמן.

אבשלום וילן: אין לי ספק.

אבשלום וילן: אדוני, יושב ראש הוועדה, אני חושב שאתה מוכרח לתבוע שבשנת 2005 – שהשרים האחראים, בחודש ינואר יביאו את התקציב לוועדה ולהחלטה ולא שבאוגוסט יחולק הדו"ח שכבר חולק.

איוב קרא: רציתי לשאול מתי ייגמר עידן המרכזים.

איוב קרא: שיהיו מתווכים לקבוצות והעסקנים האלה כבר יעברו מהעולם הזה?

איוב קרא: זה מאד מפריע לי.

איוב קרא: אני חושב שזה לא נכון לעשות את זה היום.

איוב קרא: אפשר לממן קבוצות באופן ישיר, חוץ מהאיגודים שבאמת יש שם מגבלה כזו.

איוב קרא: דבר שני – האם תוכל לתת לי פירוט על האצטדיון שבמגזר הדרוזי?

איוב קרא: איפה זה עומד?

איוב קרא: מתי זה התחיל?

איוב קרא: מה הצפי?

אבשלום וילן: איפה בונים?

איוב קרא: בכרמל, בין עוספיה לדלית אל כרמל.

אברהם-בייגה שוחט: אין כאן שום דבר אישי, אבל יש כאן הבדל קונספטואלי בתפיסה.

אברהם-בייגה שוחט: ואתה בעצמך אומר עכשיו, פה בישיבה, שהתקבולים יהיו בין 800 ל- 810 מיליון שקל.

אברהם-בייגה שוחט: אתה מציע הצעת תקציב של 900 מיליון שקל – יש כאן משהו בלתי סביר בעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: אז שמעתי כבר מהחברים פה את כל ההסברים.

אברהם-בייגה שוחט: עדיין, בלתי מתקבל על הדעת, כאשר אתה בעצמך, לשיטתך, אומר שבמקום 680 מיליון שהיו ב- 2003 נגיע ל- 800 מיליון, וכל הכבוד, זה יפה וזה טוב מאד, וזה טוב מאד, אבל זה לא 900 מיליון.

אברהם-בייגה שוחט: לכן, קשה לי להרים את היד בעד.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא נכנס לחלוקה, אני סומך עליכם ב-100%, אני מקווה שהכל בסדר.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת רצאבי בדק, וחזקה עליו שהוא ידע מה לבדוק.

אברהם-בייגה שוחט: אני מדבר ברמה העקרונית.

אברהם-בייגה שוחט: בישיבה הקודמת אמרת משהו וזה יעד.

אברהם-בייגה שוחט: אמרנו לך שזה לא צריך להתבטא במספר.

אברהם-בייגה שוחט: יעד זה בדברי ההסבר, בכוונות, הכל בסדר.

אברהם-בייגה שוחט: אבל אתה בעצמך אומר שההכנסות תהיינה 800, או 810 מיליון והתקציב הוא על פי 900 מיליון.

אברהם-בייגה שוחט: יש כאן משהו מאד בלתי סביר בניהול העסק כלפי ועדת הכספים.

אברהם-בייגה שוחט: לא צריך ועדת כספים?

אברהם-בייגה שוחט: אז שלא תהיה ועדת הכספים.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא יכול לתמוך בהצעה כזו, כי כאשר לא יהיה 900 מיליון אלא יהיה 800 מיליון – אני לא יודע איך אתם מחלקים את סעיפי המשנה אחרי זה.

אברהם-בייגה שוחט: הרי אתה צריך להוריד מאיפה שהוא, כי אתה חילקת את כל הכסף בהצעה, לפי 900 מיליון.

אברהם-בייגה שוחט: ואז, אין לך 900, יש לך רק 800 – איך אתה מוריד, פרופורציונלית?

אברהם-בייגה שוחט: לא פרופורציונלית?

אברהם-בייגה שוחט: מי דן בזה?

אברהם-בייגה שוחט: איפה מחליטים על זה?

אברהם-בייגה שוחט: אין לי מושג.

אברהם-בייגה שוחט: אז יש כאן משהו לא תקין בבסיס העניין, שבאתם עם זה בישיבה הקודמת, ועל זה היתה ההערה היחידה שלי, לפחות.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שלא נתתם תשובה הולמת לבעיה הזו.

אהוד רצאבי: עוד הערה, לפני שאנחנו ממשיכים: בדברי ההסבר שלכם למעשה נקבע שהתקציב למועצה להימורים בספורט הוא באחוזים.

אהוד רצאבי: הוא נקבע באחוזים והוא לא בסכומים קבועים.

אהוד רצאבי: יוצא מזה, למעשה, גם מדבריו של חבר הכנסת שוחט – שבמידה ותקציב ההכנסות יורד מ- 900 מיליון ל- 800 מיליון וכל יתר ההוצאות מוגדרות כאחוז, למעשה אין לך סכנה של כניסה לגירעון.

אהוד רצאבי: בד בבד, על השאלה שלי- היה ותהיה סטיה, כמו שאתם מדברים עליה, מ- 900 ל- 810 , איזה הוצאות ברורות, איזה הוצאות קשיחות יש לכם?

אהוד רצאבי: הרי הוצאות לשכר, לציוד ועוד דברים – לא נקבעים באחוזים.

אהוד רצאבי: לאיזו סכנה אני נכנס, במידה ואני נכנס למצב של גירעונות, כי אתם - - -?

אברהם-בייגה שוחט: ההנחה שלך לא נכונה, כי בתקציב מופיע גם סכום וגם אחוזים.

אהוד רצאבי: לא, לא – זה בחוק.

אהוד רצאבי: לפי מה שאנחנו קיבלנו, בחוק המועצה להימורים בספורט נקבע שהתקציב יהיה בסכומים אבסולוטיים אלא - -

נסים דהן: החלוקה בתקציב היא לפי אחוזים.

נסים דהן: החלוקה.

קריאות: - -

אהוד רצאבי: לכן אני שאלתי- מה מידת הרגישות?

אהוד רצאבי: מ- 900 עולים ל- 810 האם אני נמצא בסכנה של כניסה לגירעון?

נסים דהן: בוודאי שיש התחייבויות קודמות.

נסים דהן: אתה יכול להיכנס לגירעון.

קריאה: אין שום סכנה של גירעון.

צבי הנדל: הכי טוב שהייתם נשארים קטנים.

צבי הנדל: לא היית מתאמץ, ולא הייתם גדלים, ובאורח פלא כולנו היינו שותקים.

צבי הנדל: ברגע שמישהו מצליח – צריך לבדוק אותו.

צבי הנדל: אני מתפלא על הבדיקות, כי אתה הרי לא במפלגה שלי, אתה מפא"יניק.

צבי הנדל: מה רוצים ממך?

יום טוב סמיה: אני לא שייך לאף מפלגה.

צבי הנדל: אבל לעצם העניין – בהיותי בעבר גם ראש רשות, הסדר ההימורים בספורט עושה מלאכת קודש.

צבי הנדל: אם יש לי איזושהי הסתייגות זה על הנתח, אבל אני מבין שאתם עוסקים בזה לגבי הפריפריה, כל הפריפריות.

צבי הנדל: אני חושב שהנתח הזה צריך לגדול, דווקא לא לגופים הספורטיביים, אלא למושבים, לקיבוצים ובנגב – שם מגרש הכדורסל הבודד, או מתקן הספורט הבודד צריך להיות לו משקל מסוים.

צבי הנדל: אני מברך על הגידול, ואין לי ספק שלמרות מה שאמרת, כי אתה עכשיו זהיר, כמי שנכווה ברותחין ונזהר בצוננין, ובישיבה הקודמת ניכוותם ברותחין – אפשר גם ל- 900 מיליון להגיע.

צבי הנדל: אפשר גם להגיע, כמו שאמר קודמי, גם ל- 2 מיליארד - - -

קריאה: אם לא יפריעו לנו.

צבי הנדל: אני לא בטוח שבדיוק המס הזה שגובים הוא שיכריע את הנושא, אבל הסוסים נכנסים, בין אם אני רוצה ובין אם לא, וכן הלאה.

צבי הנדל: לכן, אני מברך על העבודה שלכם.

צבי הנדל: הבקשה היחידה שלי היא תשומת לב נוספת לנושא של הפריפריה, ואני מציע לחבריי שנאשר ונלך הלאה.

אורית נוקד: אני בדיוק מתחברת לנושא שהעלה חבר הכנסת צבי הנדל וגם הוזכר על ידי חבר הכנסת וילן ואני רוצה רק שתי שאלות לשאול.

אורית נוקד: שאלה אחת – לגבי ההרכב של המועצה.

אורית נוקד: אני זוכרת שבישיבה שהיתה לפני שנה אמרתם שהמועצה בחסר.

אורית נוקד: רציתי לדעת האם אכן הושלם ההרכב.

אורית נוקד: השאלה השניה : אני רואה כאן את ההקצבות, ורציתי לשאול, לאור מה שאני שמה לב לו לא רק בשבתות, אבל גם בשבתות: אני רואה הרבה אנשים שרוכבים על אופניים.

אורית נוקד: זה נהיה ספורט עממי כמעט בכל מקום.

אורית נוקד: רציתי לשאול האם באמת העליה הזו משקפת את מה שקורה בשטח.

נסים דהן: קודם כל – ברכות על ההצלחה.

נסים דהן: תרשה לי לשאול – רוב ההקצבות הולכות לאיגודים שהם איגודים תחרותיים, בעיקר, ואני רוצה להתחבר לשאלה של חברת הכנסת אורית נוקד: איפה הקצבות שנועדו לעודד את הספורט העממי כמו הליכה?

נסים דהן: אני רואה היום שקופות החולים היום, במסגרת פעילות המניעה מנסות לעודד הליכה ומנסות לעודד ספורט עממי שנועד בעיקרו לשמור על הבריאות של הציבור.

נסים דהן: אז אמנם זה סוג של ספורט, וזה גם סוג של בריאות, ואולי זה נופל בין שני התחומים האלה, גם של קופות החולים וגם שלכם.

נסים דהן: צריך לעודד את זה.

נסים דהן: חשוב מאד להקצות יותר משאבים לציבור הרחב, הישיר, כלומר- לא דרך אגודות שמנהלות תחרויות כמו כל האיגודים שאנחנו רואים.

נסים דהן: גם זה חשוב, גם זה רצוי, ובדרך כלל זה מחלחל הלאה ומגיע גם לציבור הרחב.

נסים דהן: אבל צריך ללכת ישירות אל הציבור הרחב ולעודד אותם לעשות פעילות גופנית כי זה גם בריאות.

נסים דהן: זה לא רק תחרותיות.

ניסן סלומינסקי: בנושא של מה שנקרא בתי הקזינו, שאליו רמזת, שהתכוונת רק למירוצי הסוסים ולא התכוונת להימורים הממוסדים – כי אם כן, אני חושב שהטיעון שאפשר להרוויח יותר כסף ולתת אותו למטרות נעלות, על חשבון זה שנפתח את ההימורים ונאמלל את האנשים, זו לא מחשבה נכונה.

ניסן סלומינסקי: זה נכון שהמשטרה צריכה לעבוד כדי שלא יהיו דברים כאלה, לא חוקיים, אבל לא להפוך את זה ולהכניס את זה למסגרת החוקית, כי אחרי כן יבואו עם הנושא של הזנות ועוד דברים, וכל מה שקשה להתמודד אתו בפשע, נכניס אותו למסגרת חוקית.

ניסן סלומינסקי: הערה שניה – אני מצטרף לחבריי בנושא של הספורט העממי שאני לא רואה פה איך אנחנו מתמודדים אתו, ואני חושב שהוא חשוב מאד.

ניסן סלומינסקי: יש היום בכל תחום שאפשר מודעות עצומה לנושא הזה, אם זה באופן האישי, שזה כל כך חשוב לבריאות של האדם כשהוא עוסק בספורט האישי, זה חשוב לו מהרבה בחינות, ואני חושב שאתם תעודדו את זה.

ניסן סלומינסקי: שאלה אחרונה היא שאלה פרטנית מאד.

ניסן סלומינסקי: אני רואה פה שבתחום מסוים בנושא של השחמט, קיצצתם ב- 50%.

ניסן סלומינסקי: אני לא מצליח להבין למה ההקצבות שלכם לשחמט הן כל כך נמוכות.

ניסן סלומינסקי: אני מפנה אתכם לעמוד 9 – היה פעם 469 והיום זה 236.

ניסן סלומינסקי: זה קיצוץ של 50%.

ניסן סלומינסקי: אני בכלל לא מבין למה לספורט הוספתם כל כך קצת, ואני לא מבין למה רכיבה על סוסים כל כך קשורה לעם ישראל - -

נסים דהן: רכיבה על סוסים?

נסים דהן: יש היום רכיבה טיפולית.

ניסן סלומינסקי: לא על זה מדובר פה.

ניסן סלומינסקי: תאמין לי, את זה אתה מאשר במסגרת של משרד הרווחה.

ניסן סלומינסקי: דווקא שחמט, שזה כל כך חשוב, מהמון בחינות, ודווקא הכשרון של היהודים בתחום הזה בעולם הוא ניכר- דווקא שם אתם מקציבים מעט ביחס לכל האחרים.

ניסן סלומינסקי: דבר שני – קיצצתם ב- 50%.

ניסן סלומינסקי: אני יודע שאצלנו, למשל, קבוצות באלקנה שהם אלופי עולם, בתי ספר יסודיים הם אלופי עולם וגם תיכוניים הם אלופי עולם, הים הם כמעט מתפרקים כי אין להם אגורה אחת על הנשמה.

ניסן סלומינסקי: אין הקצבות, אין כלום.

אהוד רצאבי: אל"ף, אני מצטרף לדעת חבריי.

אהוד רצאבי: צריך להקצות כספים גם לספורט עממי ולא רק לכדורגל - -

אבשלום וילן: כדורגל זה ספורט מאד עממי.

ניסן סלומינסקי: היום הרמה של הכדורגל היא של ספורט עממי.

אבשלום וילן: הכי הרבה אנשים משחקים בימי שישי כדורגל.

אבשלום וילן: חברה', לא להיסחף.

אהוד רצאבי: יש לי עוד כמה שאלות ענייניות.

אהוד רצאבי: קיבלתי את התשובות שלכם.

אהוד רצאבי: רוב התשובות היו מספקות.

אהוד רצאבי: ביקשתי גם את התשובות שלכם למבקר המדינה, ואני רוצה ללמוד את זה.

אהוד רצאבי: דבר שני – תקציב מול ביצוע לינואר-מרץ 2004 גדל ב- 440 שקל.

אהוד רצאבי: בתקציב הצגתם פחות ופה הביצוע ל- 5 חודשים, כאשר בתחשיב שנתי זה מעל מיליון וחצי שקלים, ואנחנו רוצים להבין על מה זה יצא.

אהוד רצאבי: הנושא של הזכות שלכם לנהל תקציב גמיש - - לאשר תקציב של - - .

אהוד רצאבי: מחר אתה יכול לנייד את הסעיפים.

אהוד רצאבי: דבר אחרון – מה מהות הפיקדונות של מתן הלוואות לעוזרים.

אהוד רצאבי: האם זה במסגרת הרשאה שצריכים לעשות דברים כאלה?

אהוד רצאבי: יש סעיף של 130,000 שקלים של פיקדונות שמוחזקים בנקים שמתוכם נותנים הלוואות - -

קריאה: זה לא הלוואה, זה ביטחון.

יום טוב סמיה: חלק מהשואלים לא פה, ואני לא יודע מה הנוהל בקשר לתשובות.

יום טוב סמיה: באופן כללי, אנחנו לא נתונים לסכנה של כניסה לגירעון, כפי שנאמר כאן, כי חלק ניכר של ההקצבות שלנו החוצה הוא אחוזים ממה שאנחנו מכניסים.

יום טוב סמיה: בחלקו זה מדובר באחוזים ובחלקו באמות מידה.

יום טוב סמיה: אמות המידה האלה נקבעות על ידי ועדה ציבורית, ולא משנה אם זו ועדת אופיר כץ, ועדת כרמון או מי שהיה לפניו.

יום טוב סמיה: אנחנו עובדים תמיד על פי אמות מידה שנקבעות על ידי ועדה מקצועית.

יום טוב סמיה: ברגע שאנחנו מקבלים אותן ומאשרים אותן במליאה אנחנו מוכנים לעבוד לפיהן לאורך כל השנה.

יום טוב סמיה: לגופו של עניין – ועדת אופיר כץ הגישה את המלצותיה.

יום טוב סמיה: הם נדחו על הסף בשנה שעברה על ידי מליאת המועצה משום שהם לא נתנו פתרונות להרבה מאד תחומים וועדת אופיר כץ הגישה את זה בשנית, דנו בזה בחמישה החודשים האחרונים במשך יותר משלושה דיונים של 4 שעות כל אחד, והמליאה החליטה לאשר חלק מההמלצות של ועדת אופיר כץ.

יום טוב סמיה: הוא עצמו ענה לנו השבוע שאו שמקבלים הכל כמקשה אחת, או שלא משנה לו מה.

יום טוב סמיה: כל עוד לא מליאת המועצה והשרים לא מאשרים את המלצות הוועדה הנוכחית החוק מחייב אותנו לפעול על פי אמות המידה שקבעה הוועדה הציבורית האחרונה – לא מה שהמועצה קובעת, אלא אנחנו עובדים לפי ועדת כרמון, עד שיאושרו ברובן או בחלקן ההמלצות של ועדת אופיר כץ.

יום טוב סמיה: בנושא קרן המתקנים – קבוצות קטנות המקבלות, זה לא נכון.

יום טוב סמיה: אני יכול להראות את זה אחר כך לחבר הכנסת וילן באופן מפורט יותר, לגבי הקבוצות הקטנות.

יום טוב סמיה: אנחנו ירדנו לפריפריה, גם בעקבות הצורה שבה אנחנו מתקצבים את קרן המתקנים על פי אמות מידה ברורות של הפריפריה, וזה עונה גם לנושא הספורט העממי.

יום טוב סמיה: הגדלנו השנה לספורט העממי דרך 3 ערוצים – גם 25% מכסף קרן המתקנים מיועד לספורט קהילתי שהוא ישירות לעממי, וגם בירידה ברמות הליגות בכדורגל מהליגה השלישית והרביעית שהקצנו כספים, וכדורגל הוא ללא ספק, לפחות מחקרית ומספרית, הוא הספורט הכי עממי בארץ, ומקבלים אותו גופים שונים, גם בליגות הנמוכות וכך גם ל "איילת" שהוא גוף שעוסק בספורט לאולימפי, וענפים אולימפיים.

יום טוב סמיה: התקציב שלו גדל השנה ב- 100%, ועוד 1.2 מיליון שקלים שמוקצים באופן ישיר לטיפול בספורט עממי, קרי – צעדות, הליכות, של כל מי שהוא בפירוש לא ספורטאי.

ניסן סלומינסקי: אני רואה שזה מופיע כאן כ- 918,000 שקל, לא - - -

נסים דהן: 1.2 מיליון, הוא אמר.

קריאה: זה הולך באחוזים מסך ההקצבה.

קריאה: מה שאתה רואה זה 80%.

יום טוב סמיה: עלו פה כמה סוגיות שאני, ערב סיום תפקידי, ערב סיום הקדנציה האחרונה שלי בנובמבר השנה, מתכוון לרכז את כולם בנייר המלצה רחב שאני שוקד עליו בימים האלה.

יום טוב סמיה: הוא עונה לעניין המרכזי שנשאל כאן על ידי חבר הכנסת קרא.

יום טוב סמיה: זו החלטת ממשלה, זו לא החלטה שלנו.

יום טוב סמיה: אני, אישית, חושב כמוך, ואני מציין את זה במסמך סיום התפקיד שלי.

איוב קרא: מה צריך לעשות כדי - - -

יום טוב סמיה: אני מציין את זה בנפרד.

יום טוב סמיה: אני חושב שזה נושא מורכב מידי כדי להיכנס אליו מהנושא שבאנו אליו עכשיו, מהכספים.

יום טוב סמיה: נגעת בנקודה מאד קריטית.

יום טוב סמיה: אני נכנס גם באופן מאד עמוק בנושא הרכב המועצה, ולצערי הרב עדיין חסר, והחוסר פוגע בנו גם מהקדוש ברוך הוא, שאחד מהחברים נפטר ולא מולא מקומות עדיין, אחד נסע לחו"ל ועדיין לא מולא מקומו, ועדיין, לצערי הרב, צורת המינוי היא בעוכרנו.

יום טוב סמיה: העיר על כך באופן מאד קשה גם מבקר המדינה, ואני מתכוון להתייחס לזה באופן מאד מעמיק במכתב הסיכום שלי, שילך לוועדה לביקורת המדינה של הכנסת.

יום טוב סמיה: לגבי נושא המס על הפרסים – אני אכנס לזה באופן מפורט במכתב כפי שביקשת, ולא אתעמק בזה כאן.

יום טוב סמיה: אני באמת מסכים עם חבר הכנסת ניסן סלומינסקי בסוגיה.

יום טוב סמיה: אנחנו הגשנו בקשה לשנות את שם המועצה ל- מועצה לעידוד וקידום הספורט בישראל.

יום טוב סמיה: גם אני לא רוצה ששמי יהיה קשור בצורה כזו או אחרת בהימורים.

יום טוב סמיה: זה לא ייעוד המועצה, אלא רק כלי, אמצעי.

יום טוב סמיה: אני חושב שצריכים להיות מודעים למציאות.

יום טוב סמיה: המציאות במדינת ישראל היא שכמעל 12 מיליארד שקלים בשנה, על פי הערכות זהירות של ממשלת ישראל, מסתובבים סביב ההימורים הבלתי חוקיים במדינת ישראל.

יום טוב סמיה: אם אפשר היה, באופן תיאורטי, לבטל את כל נושא ההימורים וכל דבר שהוא חוקי או בלתי חוקי – היינו יכולים לחשוב אחרת, אבל זו תיאוריה.

יום טוב סמיה: במעשה, אם אנחנו יכולים – אנחנו מחויבים, לפי דעתי, כלפי החברה בישראל, לתת כמה שיותר אמצעים וכלים להימורים חוקיים, בהינתן העניין של מהמרים בארץ.

יום טוב סמיה: הימורים חוקיים על ספורט שנערך בארץ – בכך נביא את העניין לידי פיקוח, קודם כל.

יום טוב סמיה: המועצה כתבה קוד אתי מאד מפורט איך לפקח על בתי ההימורים, על התחנות שלנו.

יום טוב סמיה: יש לנו תצפיות סמויות ותצפיות גלויות על נקודות ההימורים.

יום טוב סמיה: ילד שמגיע לתחנה ומצליח לשלוח טופס – התחנה הזו נסגרת לאלתר, ולא מעניינת אותי פרנסתו של בעל התחנה, אם הוא עשה עבירה התחנה שלו נסגרת.

יום טוב סמיה: אנחנו מקיימים פיקוח על זה.

יום טוב סמיה: אנחנו מביאים את הכסף לספורט, מחזירים את הכסף למדינה, לציבור, ובעצם – כל מה שאני קורא הוא לעודד את ההימורים החוקיים כדי שיותר אנשים לא ילכו לבלתי חוקיים.

יום טוב סמיה: אני לא קורא לעידוד ההימורים בכלל.

יום טוב סמיה: אני רוצה לומר לחבר הכנסת שוחט – אני ציינתי קודם שאני אמון על המועצה.

יום טוב סמיה: קיבלתי מנדט לנהל אותה למשך 3 שנים וכפי שניהלתי בעבר דברים במלוא הרצינות, כדי להביא את האנשים שלי כמה שיותר גבוה, כמה שיותר חזק וטוב – בשיטה הזו אני מנהל אותם גם פה.

יום טוב סמיה: מאחר ותקציב המועצה ממילא מחולק בסוף על פי אמות מידה ואחוזים, אז העניין של איך להביא את ההכנסות ליותר גבוה הוא עניין כמעט של סגנון ניהול.

יום טוב סמיה: אם אני קובע תקציב של 900 מיליון שקלים כי אני רואה פוטנציאל בשנה הזו למשוך את האנשים שלי גבוה יותר, ואני לא רוצה שבספט

יום טוב סמיה: מבר הם יגיעו ל- 55% מההכנסות וינוחו על זרי הדפנה, זו תפיסת העולם שלי.

יום טוב סמיה: עובדה שהצלחתי בלהביא אותם ל- 810 במקום 684.

יום טוב סמיה: אם אתה טוען למושג מעמיק שיש לך בתקציב , אני חס וחלילה לא רוצה להחזיר את זה שאני יצאתי פגוע מהישיבה הקודמת, כי חמש דקות לאחר שיצאנו מכאן הדברים שנאמרו כאן נאמרו גם לעיתונות ולתקשורת.

יום טוב סמיה: הדברים נאמרו בנימה לגמרי אחרת, בנימה מענישה ומעמידה בפינה את יושב ראש המועצה ואנשיו.

יום טוב סמיה: אני גאה בתוצאות שהשגנו השנה.

יום טוב סמיה: אני חושב שהשגנו אותם באופן מקצועי, עם כיוון, ואם תקרא באופן עמוק את התקציב, תראה שהעניין של המספר שאני קובע כיעד ממש לא משנה שום דבר בחלוקה.

אברהם-בייגה שוחט: זה הופך לעניין אישי כמעט.

אברהם-בייגה שוחט: אתה אומר שזה יעד אסטרטגי שלך להגיע לזה.

אברהם-בייגה שוחט: זה בסדר, אבל אני אומר לך: בתקציב כותבים מספר ריאלי, לא יעד אסטרטגי.

יום טוב סמיה: סגנון הניהול שלי לא נתון לדיון.

אברהם-בייגה שוחט: זו לא הבעיה.

אברהם-בייגה שוחט: כל הכבוד על מה שהגשת.

יום טוב סמיה: אם אני נוקט בצעד חוקי מסוים, כמובן, להביא את המועצה מהכנסות של - 684 מיליון להכנסות של 810 מיליון, נדמה לי שכאן צריכים לברך על זה.

אברהם-בייגה שוחט: 100 אחוז, זה מצוין.

יום טוב סמיה: אז אני מוצא את עצמי נקרא אל הסדר, מועמד לפינה ומושמץ.

יום טוב סמיה: אני חושב שזה לא הוגן.

אברהם-בייגה שוחט: כל הכבוד, יפה שהשגת, וזה בסדר, אבל זה לא רלבנטי למספר פה.

יום טוב סמיה: זו דעתי, ואני באתי לכאן להביע אותה.

יום טוב סמיה: בנושא פרויקט העשור שמתקדם – למעט המתנה שאנחנו מקיימים עכשיו לניסוח הקריטריונים שלו, נשאלה כאן שאלה ישירה לגבי האצטדיון במגזר הדרוזי.

יום טוב סמיה: לשמחתנו האצטדיון הזה עדיין בתוכנית.

יום טוב סמיה: אני מאד מקווה שכל אותם משאבים שצריכים להינתן לאצטדיון הזה, חוץ מאשר המועצה שאמורה לתקצב אותו ב- 35 מיליון שקלים, גם מה שמשרדי ממשלה אחרים הבטיחו לראשי הרשויות הדרוזיות אכן יינתנו, ואנחנו נשתדל לעזור למגזר הזה ולתקן עוול היסטורי של שנים שהמגזר הזה לא קיבל תקציב מהמועצה לפעילות הספורטיבית שלו בכלל ולכדורגל בכרמל בכלל.

צבי הנדל: סליחה, מה זה פרויקט העשור?

יום טוב סמיה: זה פרוייקט שהתחלנו לפני שנתיים, והתכלית שלו – במקום לפזר כל שנה את כספי קרן המתקנים בתיקונים וטלאים, הקצבות פה ושם, ללכת בתוכנית רב שנתית של שש שנים, לבנות 11 מתקני ספורט בארץ, שלכולם יש תוכנית אב, תוכנית אחזקה ל- 25 שנים.

יום טוב סמיה: המועצה המקומית שהיא היזמית מציגה את המשאבים הנוספים למימון הקמת הפרוייקט.

יום טוב סמיה: המדובר בטיפוח של וינגייט והדר יוסף, בניה של 5 אצטדיוני כדורגל: באר שבע, פתח תקווה, נתניה, חיפה והפרפריה, בניית אצטדיון כדורסל בגליל, בירושלים, שיפוץ של האצטדיון ביד אליהו, ובריכת שחיה אולימפית שאין, לצערנו הרב, בריכה כזו היום בארץ שעומדת בתקנים האולימפיים.

יום טוב סמיה: הפרויקט יצא לדרך, ולצערנו הרב הוא נעצר בשל חילוקי דעות על אופן ניסוח הקריטריונים.

יום טוב סמיה: אנחנו עכשיו מסיימים אותם.

יום טוב סמיה: 3 מתוך המתקנים האלה כבר מתוקצבים ועובדים בפועל, ו- 8 בהמתנה להמשך האישור.

יום טוב סמיה: אני חושב שעניתי על מרב השאלות העיקריות.

אורית נוקד: מה עם האופניים?

יום טוב סמיה: זה חלק מהספורט העממי.

יום טוב סמיה: עניתי על זה.

יום טוב סמיה: העליה נובעת מתוך הגישה החיובית יותר לספורט העממי.

משה שגיא: מה עם האצטדיון בסכנין?

ניסן סלומינסקי: על השחמט הוא לא ענה.

יום טוב סמיה: כשחמטאי בעבר, ולצערי הרב היום אין לי זמן לעסוק בזה באופן ממוסד כמו שעסקתי בעבר, אבל בוודאי – לא אני אגרום לירידה כזו.

יום טוב סמיה: יש אמות מידה, וזה צריך להיות בדיוק לפי אמות המידה.

יום טוב סמיה: אמות המידה השתנו מאז לגבי השחמט, ולכן הוא מתוקצב בדיוק לפי אמות המידה.

ניסן סלומינסקי: אבל אמות המידה הן שגורמות לשפל בתחום שהיית צריך לעודד אותו יותר מהכל.

ניסן סלומינסקי: זה הדבר הכי עממי שיש, מעבר לחשיבות.

אבשלום וילן: יש קריטריונים.

אבשלום וילן: זו מדינת חוק.

אבשלום וילן: מה הוא אמר?

אבשלום וילן: – שהם לא הצליחו עדיין לגמור את הוויכוח על דו"ח אופיר כץ, וזו הבעיה.

אבשלום וילן: אם היו גומרים, הוא היה מקבל פירוט.

יום טוב סמיה: אנחנו נמשיך לפעול על פי אמות המידה של הוועדה הציבורית.

יום טוב סמיה: האצטדיון בסכנין מטופל כמו יתר המתקנים.

שאול שניידר: התקציב כולו נבנה על סמך אחוזים מהכנסות.

שאול שניידר: יש, למעשה, שני אלמנטים בלבד בתוך התקציב הזה שהם לא נגזרת מהכנסות.

שאול שניידר: האחד זה תקציב השכר, מתוך הנהלה וכלליות, והחלק השני הוא הסכם עם ההתאחדות לכדורגל, חלק ממנו, כאשר הבסיס נקבע כסכום "פיקס", והשאר נבנה על סמך אחוזים מהכנסות המועצה ומהקצבות לספורט.

שאול שניידר: כל שאר הסעיפים בנויים כאחוזים מתוך ההכנסות, ולכן, מתוך רגישות שלא ייעשה – אין שום בעיה או סכנה להיכנס לגירעון.

שאול שניידר: לגבי סעיף הגידול בסעיף - - -של 440 אלף שקל – חתכנו הסכמים עם ספקים חיצוניים שלנו, הכנסנו עבודה לתוך הבית, ובגלל זה נדרשה גם תוספת של כוח אדם.

שאול שניידר: זה ירד מספקים ותקציבים אחרים, ומשם זה נובע.

שאול שניידר: לגבי הפיקדונות להלוואות לעובדים – אנחנו אך ורק נותנים ערובות לבנק, וכל ההלוואות שעובדים נוטלים הם באחריותם, כפי שנעשה במסגרת ההסכם עם כל עובדי המדינה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, רבותיי.

אברהם הירשזון: מי בעד האישור?

אברהם הירשזון: – רוב.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: אין.

אברהם הירשזון: תודה רבה, אושר.

אברהם הירשזון: אדוני היושב ראש ואדוני המנכ"ל, אני מודה לכם ומאחל לכם הצלחה.

אברהם הירשזון: אני מצטער אם יצאתם פגועים מהוועדה, לא זו היתה כוונתנו, ואני מודה לכם על הסבלנות ועל הזמן שהקדשתם לנו.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: שינויים בתקציב לשנת הכספים 2004

אברהם הירשזון: אנחנו חוזרים לנושא העברות תקציביות – העברה מספר 497, 495, ו- 472.

אברהם הירשזון: 499 זו פניה נפרדת, ואנחנו צירפנו אותה עכשיו יחד.

דבורה גולדבך: 497 זה נושא של צרכים מיוחדים לילדים נזקקים.

נסים דהן: רווחת הפרט והמשפחה – טיפול וסיוע.

דבורה גולדבך: כן, וזה נושא שהוא לקראת שנת הלימודים.

דבורה גולדבך: צרכים מיוחדים לילדים הנזקקים – ילקוטים, ציוד מיוחד וכל הנושא שקשור לתחילת שנת הלימודים.

דבורה גולדבך: 499 זה נושא אחר – אני לא יודעת אם אתם יודעים, אבל משרד העבודה ומשרד הרווחה, בזמנו, היה משרד אחד, כאשר נושא העבודה עבר לתמ"ת, אבל עניין המחשוב הוא עדיין משותף.

דבורה גולדבך: זו בעצם ההשתתפות של משרד התמ"ת בנושאים המשותפים.

נסים דהן: רציתי לשאול האם הסיוע בצרכים מיוחדים זה דרך העיריות או אם matching של 25-25, או שזה סיוע ישיר של המשרד.

דבורה גולדבך: סיוע של המשרד.

נסים דהן: ישירות?

דבורה גולדבך: התקציב הזה הוא תקציב למשרד עצמו.

נסים דהן: אבל זה סיוע ישירות מול האזרח?

דבורה גולדבך: בחלקו גם דרך הרשויות, אבל אני לא בטוחה אם זה 25-25.

אברהם הירשזון: בבקשה 499 יש סיוע למרכז נפגעות תקיפה מינית, ולא הזכרת אותו.

דבורה גולדבך: אני הזכרתי את נושא השתתפות התמ"ת.

אברהם הירשזון: קודם כל- אני מבקש לאשר את בקשה 499.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור הבקשה?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: נעבור לפניה משותפת 497, ואני מציע לאשר: מי בעד הבקשה?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 472, 495 ו – 496.

אברהם הירשזון: אין נציג.

קריאות: אמרנו שנאשר את זה.

חיים אורון: אני רואה פה שזו העברה למשרד ראש הממשלה למועצות דתיות, ואני מתאר לעצמי שזה חלק מפרשת המשכורות והדברים האלה.

חיים אורון: אני לא רוצה להילחם במועצות הדתיות דרך הסעיף הזה.

חיים אורון: יכול להיות שלחבר הכנסת רצאבי יש גישה אחרת, גם בגלל שדרות, שמופיע שם, אמבולנס ליישוב, אני מציע שנפנה במכתב למשרד האוצר שאם יש פה העברות לא יכול להיות שאנשים לא יגיעו לפה.

יצחק כהן: לא בנושא הזה אלא בנושא אח ר- מאגף התקציבים הודיעו לנו, ליושב ראש הוועדה, לחבר כנסת רצאבי ולי שהם יביאו את הפניה לגבי שעות כוננויות במלחמת ה מפרץ בבתי החולים איכילוב, תל השומר - - -

אברהם הירשזון: זה לא שייך לכאן.

יצחק כהן: שאלתי אם הפניה נמצאת, זה הכל.

אברהם הירשזון: לא נמצאת.

משה שגיא: אני מבקש להתייחס לנושא של המועצות הדתיות.

משה שגיא: המצב, כרגע, מה שכולנו יודעים, ואתה טיפלת בזה כיושב ראש הוועדה – שקורים פה שני דברים מאד חמורים.

משה שגיא: הדבר האחד: עדיין לא משלמים משכורות.

משה שגיא: נכון לרגע זה המצב הוא שאנשים רעבים ללחם.

משה שגיא: יש אנשים שנמצאים במצב נורא ואיום.

משה שגיא: מביאים פה פניה של 19 מיליון שקל שלהערכת כולנו היא כדי לשלם משכורות, ולא כדי לשחק עם העניין הזה, ומייד אגיד מדוע.

משה שגיא: בהערת אגב אני רוצה לומר שאני מתפלא על חברי, חבר הכנסת רצאבי, שכל פעם שעולה עניין שקשור לדת הוא קופץ.

אהוד רצאבי: עוד לא שמעת מה רציתי להגיד.

משה שגיא: אבל אני רוצה שתדע את המצב החוקי .

משה שגיא: מועצה דתית היום, שמתפקדת כחוק, וממנה את המועצה הדתית וההרכב, והכל בסדר – אין מי שיפעיל אותה.

משה שגיא: אל"ף, משום שהממשלה קיבלה החלטה שהיושב ראש והסגן לא מקבלים שכר - - -

יצחק הרצוג: כי עומרי שרון השתלט על הכל.

משה שגיא: בי"ת – הרי מה שהיה צריך לעשות, וכך דווח לוועדה בשעתו – שימנו מנכ"ל, בשכר, שיתפעל את המועצה הדתית.

משה שגיא: לא ממנים מנכ"ל מכיוון שאין שום החלטה למנות מנכ"ל.

משה שגיא: הווה אומר, שאם יש מועצה כמו בשלומי, או לא חשוב איפה, אין מי שיפעיל אותה, אלא אם כן מחליטים לא למנות על פי החוק מועצה דתית, ושמים ממונה ומשלמים מינימום שכר.

משה שגיא: אבל מועצה דתית שמתפקדת רגיל, נכון לרגע זה, אף אחד לא מפעיל אותה.

משה שגיא: לכן אין פלא שמגיע לפה כסף שצריך לשלם משכורות רעב.

משה שגיא: אין אף אחד שיבוא להסביר את זה משום שלא מעניין את משרד ראש הממשלה שאנשים רעבים ללחם.

אברהם הירשזון: ואתה מציע לאשר את זה?

משה שגיא: אני מציע לאשר.

חיים אורון: - - -

קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: אל"ף, אני מסכים עם מה שהציע חבר הכנסת חיים אורון – לאשר את זה.

ניסן סלומינסקי: בשבועיים האחרונים הגיעו משכורות באופן שלא היה כדוגמתו.

אברהם הירשזון: אבל למה עכשיו?

אברהם הירשזון: - - עכשיו - -

ניסן סלומינסקי: בגלל זה לא רציתי לדבר, רציתי להסתפק במה שהוא אמר.

אברהם הירשזון: פוליטיקה גם אני יודע לעשות.

צבי הנדל: אתם רוצים לאשר את כל ארבעת הסעיפים?

אברהם הירשזון: הכל.

אהוד רצאבי: לחבר הכנסת גפני – למרות דעתך עלי, כיוון שהכספים האלה מיועדים למשכורות לאנשים שלא קיבלו משכורת, תתפלא, אני אצביע בעד.

אהוד רצאבי: אבל, רק הערה לסדר.

אהוד רצאבי: אני חושב שהתקציב הזה פה, של המועצות הדתיות, נדמה לי שהוא היחיד שמקבל כסף בשנת 2004 יותר מאשר היה בשנת 2003.

נסים דהן: אחרי שלא שילמו כלום שנה שלמה?

אהוד רצאבי: 120 מיליון היה התקציב בשנת 2003- - -

אברהם הירשזון: אבל זה לא מעניין אותנו - -

אהוד רצאבי: זה מעניין כי בעוד שבוע יבואו אלינו עוד פעם.

קריאות: - - -

יצחק הרצוג: עומרי שרון בנה לעצמו משרד דתות אלטרנטיבי.

יצחק הרצוג: המועצות חוגגות - -

אהוד רצאבי: התקציב בשנת 2003 היה 120 מיליון וקוצץ ל- 60 מיליון בשנת 2004.

אהוד רצאבי: בהסדרים עם המפד"ל הוא גדל בעוד 40 מיליון, ואנחנו כבר ב- 100 מיליון.

אהוד רצאבי: לפני כחודשיים העברנו עוד 20 מיליון ועכשיו עוד 20 מיליון.

אהוד רצאבי: יכול מאד להיות שיבואו שוב ויעבירו עוד כספים.

אהוד רצאבי: אז בסופו של דבר צריך להיכנס לשיקול דעת ולראות מה קורה שם.

אהוד רצאבי: זה הכל.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור הבקשה?

אברהם הירשזון: תודה, מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

חיים אורון: אני שלחתי מכתב לממונה על התקציבים כבר לפני שבועיים שבו אני מבקש לדעת מה תקציב משרד הדתות לשנת 2003 וביצוע 2004.

חיים אורון: אני לא מקבל תשובה.

חיים אורון: אני עומד לעשות פסטיבל כזה, ואותו הדבר גם כאן.

חיים אורון: אני מבקש תשובה.

חיים אורון: צו לעידוד השקעות הון (קביעת אזורים לעניין מפעל תיירות)(תיקון), התשס"ד-2004

ואנונו: אני מבקש את אישור הוועדה לצו לעידוד השקעות הון בעניין קיבוץ קרית ענבים – לקבוע שהקיבוץ יהיה במעמד של אזור עדיפות א' לעניין החוק, עד ליום 31 בדצמבר, 2004, להקמת מלון עממי.

ואנונו: אני רוצה להזכיר את ההיסטוריה, שבשנת 96 היתה שריפה שכילתה חלק מהמלון.

ואנונו: בזמנו ניתנה החלטת ממשלה בנושא, וניתן צו אישור.

ואנונו: המלון לא הצליח למצות את כתב האישור הישן והתקבלה החלטת ממשלה ב- 2002.

חיים אורון: אני בעד, אבל המתכונת של חוק עידוד השקעות הון בתיירות הוא נקודתי, וכל פעם יש נקודות אחרות.

חיים אורון: זו בעיה עקרונית.

חיים אורון: אני גם בעבר התנגדתי לזה, כי חוק עידוד השקעות הון בתעשייה – יש לו גיאוגרפיה.

חיים אורון: בתיירות הסבירו פעם שזה לפי הצורך.

חיים אורון: פעם זה שר כזה ופעם שר אחר.

חיים אורון: פעם אזור ים המלח כולל את בקעת הירדן.

חיים אורון: בקרית ענבים היתה שריפה, אז אני בעד.

צבי הנדל: באופן טבעי יש יחס יותר סלחני, בגלל השריפה שהיתה.

צבי הנדל: אני עוד לא הבנתי למה זה קשור.

צבי הנדל: אם היתה שריפה והיה נזק, אז הביטוח צריך לשלם.

צבי הנדל: אני עדיין לא הבנתי למה אנחנו נדרשים לחקיקה הזו, או שפספסתי משהו בדברי ההסבר.

צבי הנדל: הקשבתי ושמעתי בהסבר שהם לא ניצלו את כתב ההרשאה שהיה להם.

צבי הנדל: אז שיחדשו את כתב ההרשאה.

צבי הנדל: האם ההרשאה שלהם היתה על אזור עדיפות לאומית א', ולכן - -

קריאה: לא, לא.

קריאה: זה לא ככה.

קריאה: נווה דקלים קיבלה עדיפות א', וכרם שלום – לא.

קריאה: כי ככה זה בנוי.

צבי הנדל: אני רוצה להבין – האם השריפה פה היא גורם?

קריאה: זו הדרך של האוצר - -

נסים דהן: אני בעד אבל אני רוצה להבין מה המדיניות של משרד התיירות בבניית חדרים.

נסים דהן: הרי מי שמכיר את האזור – מעלה החמישה, נווה אילן, שורש – יש שם מספר קיבוצים שכל אחד הקים לעצמו בזמנו בית הארחה שהתפתח.

נסים דהן: האם מדיניות החדרים מצדיקה שם עוד בית מלון?

נסים דהן: יכול להיות שנאשר להם ואז יתברר שכלכלית אי אפשר לבנות שם, כי עובדה שהם לא פעלו 7 שנים כי כנראה לא הצליחו להרים את הסיור מבחינה כלכלית, ועכשיו ניתן להם עוד 4 חודשים, אבל עוד פעם – זו בעיה כלכלית, כי מספר החדרים בסביבה הוא מספיק גדול.

אנה שניידר: יש לי שאלה – מה יקרה ב- 1 בינואר, 2005?

קריאה: אין כלום.

ואנונו: המשקיע זה קופת חולים "מכבי" וחברת בניה.

ואנונו: בעקבות השריפה התקבלה החלטת הממשלה הראשונית.

ואנונו: הבעיה שהיתה לקיבוץ בהקשר הזה היתה בהתחלה בעיה של מציאת יזמים, ולאחר מכן היתה בעיה אחרת שקשורה בעצם לבג"ץ של הקשת הדמוקרטית המזרחית, שמנע מהם להשיג היתר בניה מול המנהל.

ואנונו: מצד אחד המדינה נתנה, ובצד השני היא עיכבה את המלון מלממש את כתב האישור.

ואנונו: פה היתה בעצם הבעיה.

ואנונו: להערכתנו הבניה תסתיים בסוף השנה.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור הבקשה?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: תקנות מס ערך מוסף (הוראת שעה)(תיקון), התשס"ד-2004

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא הבא שעל סדר היום – תקנות מע"מ.

עופר שרון: התקנות האלה נועדו להקל על הקבלנים שברשותם מלאי של דירות שלא הצליחו למכור, באופן שהם יוכלו להשכיר את הדירות למגורים מבלי שה יחויבו במס ערך מוסף.

עופר שרון: לולא התקנות האלה הם מתחייבים במס ערך מוסף על פי תקנות מע"מ כשימוש לצורך עצמי.

עופר שרון: אנחנו מבקשים להאריך את תוקף התקנה שהסתיימה ב- 15 באוגוסט עד ל- 31 בדצמבר, 2005.

אהוד רצאבי: היום אתם גוף מאוחד, אגף המסים המאוחד.

אהוד רצאבי: היה דבר כזה גם במס הכנסה, כאשר אדם משכיר דירה יש את סעיף 85 שהופך את זה להיות רכוש קבוע.

אהוד רצאבי: אם כבר עושים מהלך, תכניסו את הכל, לא צריך לעשות חלקים –חלקים.

אהוד רצאבי: קבלן שתקוע וישכיר דירה, יהיה פטור ממע"מ, אבל מס הכנסה יגבה ממנו, מהצד השני.

עופר שרון: אני אביא את זה לתשומת ליבו של איתן.

צבי הנדל: אני רוצה להצטרף לדברי חבר הכנסת רצאבי.

צבי הנדל: בי"ת – אני מבקש, לא כל שנה.

צבי הנדל: העניין הזה, ככל שנצליח להכניס לתכנון מסודר, יש לנו עניין גדול לשחרר דירות להשכרה.

צבי הנדל: , ואז לא כל אחד יצטרך לקנות בית.

צבי הנדל: לכן, הכיוון הוא נכון, אבל תעביר לממונים עליך, לעשות פה איזושהי רפורמה חד פעמית, אינסטנט.

1028: אני רוצה לדעת את התאריך של ההתחלה, ואם אפשר לא לקצוב אותו.

שוש שחם: אני מלשכת עורכי הדין.

שוש שחם: אתם, חברי הכנסת, מחליטים לגופו של עניין.

שוש שחם: במאמר מוסגר, ההקלה הזו היא באמת מבורכת, וכנ"ל מה שאומר חבר הכנסת אהוד רצאבי.

שוש שחם: יחד עם זה, מן הראוי שחקיקה מהסוג הזה תיעשה זמן סביר קודם, כי אחד הדברים הבסיסיים בחקיקה בכלל ובחקיקת משנה, של תקנות בפרט, זה הידיעה מראש והיציבות הכלכלית.

שוש שחם: מן הראוי שוועדת הכספים תיקח את זה לתשומת לבה, וזה יופנה למנהל החדש של אגף המסים.

שוש שחם: חקיקה מעין זו היא חקיקה כלכלית והיא משנה מצב משפטי, ולכן היא צריכה להיות זמן סביר מראש.

שוש שחם: במקרה הספציפי הזה זה היה צריך להיות לפחות 3 או 4 חודשים מראש.

שוש שחם: מדובר כאן, בעצם, בחוזי שכירות שנהוג לעשות אותם לשנה ויותר.

שוש שחם: מן הראוי שהחקיקה הזו תיעשה זמן סביר מראש מפה ולהבא.

נסים דהן: על פי התקנות, מתאריך 15 באוגוסט, 2004, מי שישכיר דירה ל- 24 חודש נוספים גם ייהנה מההטבה הזו, העיקר שחוזה ההשכרה היה לפני ה- 15 באוגוסט.

עופר שרון: זה נכון.

יצחק כהן: אני שואל – למה לא להרחיב את זה לא רק לקבלנים אלא בכלל?

נסים דהן: אדם פרטי פטור ממע"מ.

עופר שרון: מה שרציתי להבהיר – קודם כל, השכרה לפי סעיף 31 (1) לחוק מע"מ היא פטורה ממע"מ.

עופר שרון: אני כמובן אעביר את הבקשות וההערות לאיתן רוב, מנהל רשות המסים.

עופר שרון: רציתי להבהיר שבעצם קיזוז מס התשומות נעשה על ידי הקבלנים.

עופר שרון: זאת אומרת, הקבלנים זוכים להקלה על ידי ההחזר של מס התשומות, בעוד שההשכרה פטורה ממס.

עופר שרון: לכן, בעצם, לפי התקנות, ללא התקנות האלה, בעת ההשכרה, קיימת חבות במס.

עופר שרון: התקנות האלה דוחות את המועד לשנתיים.

עופר שרון: השנתיים מתחילות ממועד ההשכרה.

עופר שרון: כלומר, אם ראשית ההשכרה התחילה לפני ה- 15 באוגוסט, 2004 – אז יש לך את זה.

נסים דהן: אז שיהיה כתוב.

עופר שרון: זה כתוב.

עופר שרון: זה משתמע מנוסח התקנות, בהחלט, כן.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: רבותיי, מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: שינויים בתקציב לשנת ‏2004

אברהם הירשזון: אנחנו חוזרים להעברות תקציביות.

אברהם הירשזון: מספר פניה לוועדה – 488, 400, 501, 502 ו- 503.

ערן יעקב: 488 זה סך הכל הרשאה להתחייב בגין איחוד אגפי המסים.

ערן יעקב: אנחנו נדרשים להאריך את ההתקשרות עם חברת הייעוץ שעושה את הייעוץ לאיחוד האגפים.

ערן יעקב: הרשאה להתחייב היא בסך 2.5 מיליון שקל.

נסים דהן: מה זה, למחשוב?

ערן יעקב: לא, זה עבור חברת הייעוץ לאיחוד האגפים.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור בקשה מספר 488?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

ערן יעקב: 501 זו בקשה בנושא סחר חוץ.

ערן יעקב: אנחנו עומדים לצאת למכרז לגבי סחר חוץ, אך לפני זה אנחנו נותנים למל"מ, שהיא החברה שמפעילה את סחר החוץ של מדינת ישראל, להאריך אתה את החוזה עד 2008.

ערן יעקב: אנחנו צריכים להתקשר אתם עד ל- 2008 והמשמעות הכספית היא 75 מיליון ₪.

ערן יעקב: אנחנו צריכים לצורך זה לאשר את זה בשוטף על מנת שנוכל להתקשר אתם.

נסים דהן: למה בשוטף?

נסים דהן: השר התחייב.

ערן יעקב: הרשאה להתחייב.

נסים דהן: - -

ערן יעקב: כי זה נמצא בשוטף.

ערן יעקב: זה סעיף שמותנה בהכנסה, היות והוא ניזון מתוך אגרות מיחשוב.

ערן יעקב: ב- 502 זו העברה במזומן של אותה חברת ייעוץ.

ערן יעקב: אני, בזמנו, אישרתי פה הרשאה להתחייב בגין חברת תפן על מנת שנוכל להתקשר.

ערן יעקב: 2 מיליון ₪ שזה העברה במזומן על סמך אותה הרשאה להתחייב.

ערן יעקב: יש עוד מיליון שקל העברה פנימית לשם- משוטף לפיתוח לצורך תגבור תקציב הפיתוח שלהם.

ערן יעקב: ב- 503 יש שני דברים.

ערן יעקב: האחד זו הרשאה להתחייב 200 מיליון ₪ בגין חוזה, היות והחשב הכללי חייב אותנו לצאת למכרז לאפיון מערכת סחר חוץ חדשה, היות ולא הוחלפה עשרות שנים החברה, מל"מ, שהיא מנהלת היום את סחר החוץ של מדינת ישראל.

ערן יעקב: בגין זה אנחנו רוצים לצאת למכרז.

ערן יעקב: כדי שנוכל לצאת למכרז אנחנו צריכים לאפשר את ההרשאה להתחייב.

ערן יעקב: רוב הכסף הזה, כולו, כמעט, מגיע מתוך אגרות המחשוב שכבר דיברנו עליהם פה.

סמדר אלחנני: הנושא הזה של הוצאת נתונים סטטיסטיים לחברות חיצוניות שאוספות את כל המידע – מתוך ידע אישי אני מבקשת להבטיח שכל הנתונים יהיו זמינים ללא תשלום לרשויות השלטון.

סמדר אלחנני: אני גם רוצה לדעת עד כמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מעורבת בזה, כי היא בעצם חלק גדול מהמקור לדברים האלה, והיא גם המשתמש הסופי.

סמדר אלחנני: הנתונים האלה הם קניין ציבורי, קניין רוחני.

סמדר אלחנני: שלא יהיה מצב שהחברה שזוכה במכרז להכנת הנושא הזה תגבה סכומים עבור הידע.

סמדר אלחנני: שאם, נניח, אני ארצה לעשות מחקר על נתוני סחר החוץ של ישראל – שאל אצטרך לשלם כסף.

סמדר אלחנני: אני מדברת על הדברים מידע אישי.

ערן יעקב: הנתונים האלה נמצאים באינטרנט והם זמינים חינם, אין כסף.

ערן יעקב: לכן אני לא רואה שום בעיה.

ערן יעקב: לגבי שאר הדברים – אנחנו הבטחנו במכרז שכל הרשויות הממשלתיות תוכלנה לקבל את אותו מחיר שאנחנו נשלם עבור הנתונים, במידה ונידרש.

ערן יעקב: את כל שאר הנתונים הם יקבלו באותם תנאים שאנחנו נקבל.

ערן יעקב: כלומר, שאנחנו בעלי המכרז ואנחנו בעלי הידע הזה.

ערן יעקב: כל גוף ממשלתי יקבל את הנתונים האלה.

ערן יעקב: ישבנו ואישררנו את זה, וקבענו את המנגנון המתאים.

יצחק הרצוג: הסכום הוא מאד גדול.

יצחק הרצוג: הפרוייקט הוא חשוב מאד, אבל הסכום גדול.

ערן יעקב: הסכום גדול כי ההתקשרות היא למספר רב של שנים, וזו הרשאה להתחייב רק כדי לחתום על החוזה.

ערן יעקב: זה סכום שהוא לא מדויק, היות ולא רצינו לחשוף את החוזה כי יש חברות שהיו שמחות לדעת מה האומדן.

נסים דהן: הרשאה להתחייב היא בדרך כלל חלק מהתקציב השוטף, חלק מהתקציב המזומן של אותו משרד בשנים הבאות.

נסים דהן: אז כשאתה לוקח מהרזרבה הכללית 200 מיליון להרשאה להתחייב, המשמעות היא שאתה מעביר תקציב מזומן לתקציב שיוקצב בשנים הבאות.

נסים דהן: לשנה הקרובה, ב- 2004, אתה לא צריך את כל ה- 200 מיליון, כי אל"ף – גמרת את כל השנה.

נסים דהן: אתה צריך 20 מיליון.

חיים אורון: אם מדובר על פרוייקט מחשוב – למה צריך להתחייב ל- 10 שנים?

חיים אורון: למה להוציא מכרז ל- 10 שנים?

חיים אורון: אם החלטתם לעשות outsourcing לדברים האלה – תעשו את זה ל-5 שנים ונראה, אולי יש גורם יותר זול.

יעקב ערן: לחבר הכנסת דהן – על מנת להתקשר אנחנו מחויבים את ההרשאה להתחייב בגובה העתידי.

יעקב ערן: כלומר, 20 מיליון, כי החוזה שייחתם יהיה על סכום הרבה יותר גדול, סביב ה- 200 מיליון או יותר.

יעקב ערן: הסכום הזה ממומן דרך אגרת מחשוב שמגובית ברשומות.

יעקב ערן: אני לא יכול לחתום בכלל, אני לא יכול לצאת למכרז כשאין את גובה ההסכם כולו.

יעקב ערן: לגבי התחייבות ל- 10 שנים, ההוצאה בגין העבודה פה היא השקעה אדירה.

יעקב ערן: רוב התשלום פה הוא בגין התשלום השוטף של המערכת.

יעקב ערן: היום אנחנו משלמים גם, עבור זה, משהו כמו 22 מיליון ₪, עבור התשלום השוטף של המערכת לשנה.

יעקב ערן: זו מערכת שמנהלת למעשה את כל סחר החוץ של מדינת ישראל, אפרופו – למ"ס ניזון מאותה מערכת נתונים.

חיים אורון: אבל למה להתחייב לגורם חיצוני ל- 10 שנים?

יעקב ערן: כי אף גורם לא יתחייב לזמן קצר.

יעקב ערן: ההשקעה פה היא עצומה.

אברהם הירשזון: רבותיי – מי בעד הבקשה?

אברהם הירשזון: רוב בעד.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: 1 נגד.

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אני חיכיתי שיבואו נציגים בקשר לבקשות של המשרד לביטחון פנים, אבל מאחר ומדובר בפניה לרשות למלחמה בסמים אני מציע שנאשר את זה.

יצחק הרצוג: פרוייקט משותף.

אברהם הירשזון: הבקשות הן – 368, 369, 370.

אברהם הירשזון: 2 מיליון שקל לפרוייקט משותף.

אברהם הירשזון: מי בעד האישור?

אברהם הירשזון: – רוב.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: אין נגד.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: בנושא של בית החולים איכילוב אני רוצה להודיע שישבנו, חברי הכנסת יצחק כהן, אהוד רצאבי ואני, והבטיחו לתת לנו תשובה.

אברהם הירשזון: ביקשתי את חבר הכנסת כהן לבדוק את הנושא.

אברהם הירשזון: אין תשובה.

אברהם הירשזון: אני רואה את הדבר הזה כחמור מאד.

אברהם הירשזון: אני רואה את ההתנהלות של משרד האוצר כלפינו בהעברות תקציביות.

אברהם הירשזון: יכול להיות שאנחנו צריכים לנהל את כל הדברים בעצמנו, ולא להתחשב בכלל בנציגי האוצר.

אברהם הירשזון: לא ייתכן שמנהל הוועדה מסכם אתם אתמול שהם מגיעים לכאן, והבוקר, שעה לפני כינוס הוועדה אומרים לנו שהנציגים לא יגיעו.

אברהם הירשזון: אני חושב שזה זלזול בוועדה, זלזול של פקידי האוצר.

אברהם הירשזון: אני לא מוכן לעבור על זה לסדר היום, כולל על הנושא של בית החולים איכילוב.

אברהם הירשזון: אני אנסה להיפגש עם שר האוצר ולבקש ממנו לקבל החלטה: או שהוא רוצה לעבוד כפי שצריך לעבוד עם ועדת הכספים או שוועדת הכספים תנזוף בפקידיו ותנהל דיון כיצד מתנהלים.

אברהם הירשזון: למען כבודם של חברי הכנסת שבאים בזמן הפגרה לעבוד, לא ייתכן שנציגי הממשלה לא יופיעו.

אברהם הירשזון: יש בעיה בנושא הזה כי לא רוצים להעניש גורמים שמגיע להם כסף בגלל פקידים שלא מגיעים.

אברהם הירשזון: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.