ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-02-21 12:00

יעקב ליצמן: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יעקב ליצמן: אנחנו ממשיכים בסדר היום – הסעיף הבא הוא תקציב משרד התעשיה, המסחר והתעסוקה לשנת 2005.

יעקב ליצמן: אני מקדם בברכה את שר התמ"ת ואת כל אנשי משרדו.

יעקב ליצמן: בפתח הדיון אני מבקש להעיר הערה: קיבלתי מכתב אתמול מחברנו חבר הכנסת אפללו.

יעקב ליצמן: מונח לפניי המכתב שצורף לו מאת יושב ראש הכנסת והיועצת המשפטית.

יעקב ליצמן: יושב ראש הכנסת כותב לי כי הדיון בחוק עידוד השקעות הון במסגרת דיוני חוק ההסדרים נוגד את עמדת נשיאות הכנסת ואת עמדת היועצת המשפטית של הכנסת.

יעקב ליצמן: את המכתב הזה העברתי לקובי הבר, ואני ממתין להתייחסותו של האוצר על כך.

יעקב ליצמן: לפיכך, עד לקבלת תשובתו של האוצר לא נקיים דיון בנושא.

אבשלום וילן: לא הבנתי את הטענה – אסור לנו לדון בחוק לעידוד השקעות הון?

יעקב ליצמן: לקחתי את המכתב הזה, העברתי אותו לקובי הבר.

יעקב ליצמן: כשאקבל תשובה אביא אותה לוועדה, ונחליט.

חיים אורון: עד מתי התחולה, עד אפריל?

קריאה: אפשר להאריך.

טמיר כהן: עד מרץ - - -

יעקב ליצמן: אדוני השר, בבקשה.

אהוד אולמרט: אדוני היושב ראש, חברי הוועדה.

אהוד אולמרט: הואיל שהיושב ראש הודיע שתתייחסו לנושא חוק עידוד השקעות הון לאחר שתקבלו את תגובת האוצר, אין טעם שאתייחס לכך כרגע.

אברהם-בייגה שוחט: תגיד איזו מילה – איפה עומד הענין.

אהוד אולמרט: כרגע לא השלמנו את הדיונים עם האוצר לגופו של ענין.

אהוד אולמרט: יש ביננו מחלוקות במספר נושאים, שבעיני הם די מהותיים.

אהוד אולמרט: לכן, מבחינתי הענין עוד לא בשל לדיון לגופו של ענין - בין אם זה נעשה כחלק מחוק ההסדרים ובין אם זה נעשה בנפרד מחוק ההסדרים.

אהוד אולמרט: יכול להיות שאגיע למסקנה בלתי תלויה בהבטים הפורמליים שהעלה חבר הכנסת אפללו בפנייתו לחוות דעתה של היועצת המשפטית של הכנסת גב' שניידר, לגבי כריכתו של החוק לעידוד השקעות הון במסגרת חוק ההסדרים.

אהוד אולמרט: אבל אני רוצה לקיים על כך התייעצות נוספת עם שר האוצר.

אהוד אולמרט: אני מניח שאהיה בשל לתת לכם תשובה מחר.

יעקב ליצמן: נניח שאתה מסיים את המשא ומתן עם האוצר.

יעקב ליצמן: נניח שמבחינת השלטון אין בעיה ואין ויכוחים, ומשרדי ההממשלה מאוחדים.

יעקב ליצמן: אם כן, אין בעיה מבחינתכם.

יעקב ליצמן: כאן מתחילה הבעיה השניה – האם כן או לא.

יעקב ליצמן: זוהי שאלה פוליטית, וזהו דין אחד.

אלי אפללו: אני חושב שבאופן עקרוני אסור להביא את זה בחוק ההסדרים.

אלי אפללו: זהו חוק.

אלי אפללו: היה סיכום שהחוק שלי יחד עם חוק התמ"ת והאוצר יידון ביחד.

אלי אפללו: לא דנו בו בכלל.

אלי אפללו: יש כאן התייחסות של בית המשפט העליון, לפיה חוק כזה לא יכול לעבור בחוק ההסדרים.

אלי אפללו: אדוני השר, אני חושב שבאופן עקרוני, גם אם יש – ואם הוא רוצה אתן לאדוני את חוות הדעת ואת כל המסמכים--

אהוד אולמרט: אגלה לך סוד, חבר הכנסת אפללו: קבלתי את העתק מכתבו של יושב ראש הכנסת ליושב ראש ועדת הכספים, אליו מצורפת חוות דעתה של הגב' שניידר.

אהוד אולמרט: אני לא יודע אם זה מקובל בדרך כלל, אבל קראתי אותו.

אהוד אולמרט: כך שאני פטור מן הצורך לקרוא זאת פעם נוספת.

אברהם-בייגה שוחט: מבחינת ההבנה, כדאי שתקרא פעמיים.

אלי אפללו: לא תיאמתי - לא עם המנכ"ל ולא עם השר.

אלי אפללו: היה לי לכבוד לעשות את זה יחד.

אלי אפללו: אבל היות שזה לא נעשה--

אהוד אולמרט: אני אומר במפורש שהפעולה של אלי אפללו במקרה הזה לא נעשתה לבקשתי ואפילו לא לרצוני.

אלי אפללו: כשהחוק שלי עבר בקריאה טרומית, נאמר לי שזה יהיה מתואם עם ההצעה שלי.

אלי אפללו: לצערי הרב התעלמו לגמרי.

אלי אפללו: אם פקידי האוצר חושבים אותנו לסטיטיסטיים, והם לא מתייחסים אלינו; אם הם חושבים שזה ברור שהם יעשו את זה ויעבירו את זה כמחטף בחוק ההסדרים – אני אומר לאדוני השר: אני בטוח שלא יהיה להם רוב.

יעקב ליצמן: אמרתי שבינתיים אנחנו לא נדון בכך.

יעקב ליצמן: העברתי את הנושא להתייחסות האוצר.

יעקב ליצמן: נקבל על כך תשובה, נביא זאת בפני הוועדה ונחליט ביחד.

יעקב ליצמן: כרגע אין דיון והנושא לא מונח על סדר היום.

אמיר לוי: אדוני היושב ראש, אני מבקש להעיר הערה אחת בנושא חוק עידוד השקעות הון; אני לא נכנס לגופו של ענין, כיוון שלדעתי מדובר בחוק חשוב מאוד – בוודאי בעיתוי הזה ולאחר כל הדיונים שהתקיימו: מבחינת הפרוצדורה היו לא מעט החלטות שהגיעו לממשלה, והיועץ המשפטי לממשלה הגיע למסקנה שמקומן אינו במסגרת חוק ההסדרים.

אמיר לוי: לגבי ההחלטה בנושא התיקון לחוק עידוד השקעות הון – זה עבר את אישורו של היועץ המשפטי.

אמיר לוי: זה לא היה נכנס לחוק ההסדרים בלא אישורו של היועץ המשפטי לממשלה.

אמיר לוי: בכל מקרה, אני מניח שתקבל תשובה מסודרת.

יעקב ליצמן: אני מניח שגם אתה יודע שיש לנו יועצת משפטית של הכנסת, שלמיטב ידיעתי לא כפופה ליועץ המשפטי לממשלה.

יעקב ליצמן: לכן יש שתי ישויות.

יעקב ליצמן: אני מכבד מאוד את היועץ המשפטי לממשלה אבל זה לא אומר שום דבר לגבי הקטע הזה.

אנה שניידר: אני עדיין חייבת לציין שגם הוועדה לא כפופה לחוות הדעת הזאת.

אהוד אולמרט: בכל זאת, רק אומר בסוגריים שהוועדה סוברנית כמובן להחליט כרצונה.

אהוד אולמרט: בשום פנים ואופן אי אפשר לדבר כאן על מחטף, חבר הכנסת אפללו.

אהוד אולמרט: הנושא הזה יושב על שולחן הוועדה מיום שהוגש התקציב - היה ידוע שזה הוגש במסגרת חוק ההסדרים, זה לא היה איזשהו דבר חדש.

אהוד אולמרט: אם כן, בכל הקשור לדיון בהצעת החוק הפרטית שהעלית, זה כפוף כמובן לסדרי הדיון בוועדה, ואני אינני יכול להיכנס אליהם.

אהוד אולמרט: אבל מבחינת הכריכה של הנושא בחוק ההסדרים, זה לא איזשהו מחטף; היתה עמדה של הממשלה מהיום שבו הוגש חוק התקציב, וזה הוגש יחד אתו בצורה מסודרת.

אהוד אולמרט: אדוני היושב ראש, מיד אבקש מהמנכ"ל להציג באופן מסודר את הנושאים השונים שעומדים על סדר היום שלנו מבחינת קווי המדיניות העיקריים, איך זה משתקף בהצעת התקציב ומהן המצוקות כפי שאנחנו רואים אותן.

אהוד אולמרט: כהרגלי, אני לא רוצה לנהל כאן ויכוח עם המדיניות של האוצר; אני רק אומר בצורה כללית: יש למדינת ישראל בעיה קשה מאוד בנושאים הקשורים בהיקף ההשקעות של המדינה בתקציבי מחקר ופיתוח בעיקר, ובקביעת סדרי העדיפויות הנכונים בהשקעה במנועי צמיחה – נושא שיבוא לידי ביטוי בצורה חדה יותר גם בדיונים על החוק לעידוד השקעות הון.

אהוד אולמרט: אני מבקש להתייחס בקצרה לתקציבי מחקר ופיתוח, זאת לאור נוכחותם של המדען הראשי ושל ידידינו אלישע ינאי, יו"ר מוטורולה ויו"ר איגוד תעשיות האלקטרוניקה בארץ, שלדעתי כבר צריך לקבל מינוי של חבר נלווה לוועדה.

אהוד אולמרט: מדינת ישראל משקיעה 4.7% מהתל"ג במחקר ופיתוח, ולפי שיטת חישוב אחרת - 4.2%.

אהוד אולמרט: כך או כך, זהו שיעור שנחשב לגבוה אולי בעולם כולו.

אהוד אולמרט: אין שום מדינה שבה מושקע שיעור כזה בתקציבי מחקר ופיתוח.

אהוד אולמרט: לכאורה, אנחנו יכולים לטפוח לעצמנו על השכם על ההשג האדיר.

אהוד אולמרט: כיוון שבתחומים הללו גודל ההשקעה האבסולטי חשוב לא פחות ואולי יותר מההשקעה היחסית, אנחנו מדברים על סכומים שהם זניחים לחלוטין בקנה מידה המקובל, כיצירת פלטפורמה שיכולה לעמוד בתחרות העולמית.

אהוד אולמרט: לצורך המחשה: חברה כמו יבמ – חברה אחת – משקיעה במחקר ופיתוח במשך שנה אחת סכום גבוה מזה שמושקע בכל מדינת ישראל.

אהוד אולמרט: נכון שבמונחים יחסיים, בהשוואה לתל"ג שלנו, ההשקעה שלנו היא גבוהה בהרבה מזו שמקובלת בארצות הברית.

אהוד אולמרט: אבל במונחים מוחלטים זה זניח לחלוטין.

אהוד אולמרט: התחרות שלנו, לעומת זאת, איננה יחסית; התחרות שלנו היא אבסולוטית.

אהוד אולמרט: זה הופך משמעותי במיוחד משום שהתחום הזה הוא לכאורה אחד ממנועי הצמיחה המרכזיים והחשובים ביותר של המשק הישראלי.

אהוד אולמרט: לאחרונה בצעתי פעולה מתוך תקווה שזו תקל על אנשי האוצר להטמיע את חשיבות הענין: ביקשתי משני פרופסורים לכלכלה, אולי מהטובים והבולטים בארץ – פרופ' אלחנן הלפמן ופרופ' עמנואל טרכנטנברג מאוניברסיטת תל אביב – לקיים מפגש משותף אתנו ועם אנשי האוצר.

אהוד אולמרט: אני חושב שרובכם מכירים אותם – חזקה עליהם שמדובר באנשים שאינם מחווים את דעתם בהתאם לאיזושהי הזמנה שמישהו מזמין מהם, וגם רושם להם את ה-script.

אהוד אולמרט: הם אומרים את מה שהם חושבים.

אהוד אולמרט: הם אמרו שני דברים: כמובן, את הדבר המובן מאליו – ש-4.7% נחשבים במונחים שלנו הרבה, אבל זה חסר משמעות במושגים של גודל, שיוצרים את הבסיס שיאפשר לנו להתחרות בעולם.

אהוד אולמרט: מעבר לכך, הם חשבו שההשקעה צריכה להיות מוכפלת.

אהוד אולמרט: לאחר שהם שמעו את כל הנימוקים, את כל טיעוני הנגד ואת השיקולים האלו והאחרים שהעלו אנשי אגף התקציבים, חוות הדעת החד משמעית שלהם היתה שהשיעורים הללו צריכים להיות כפולים.

אהוד אולמרט: כלומר, שההשקעה הסבירה במונחים של ניצול המנוף הזה לפיתוח הכלכלה הישראלית עומדת על כ-10% מהתל"ג.

אהוד אולמרט: אני מדגיש את הענין הזה כאן, כי נדמה לי שאם יש פורום אחד במדינת ישראל שלא צריך לחנך אותו לגבי חשיבות הענין זה הפורום הזה.

אהוד אולמרט: השאלה היא רק מה קורה כשאנחנו תרגמים את ההבנה שלכם לתהליכי קבלת ההחלטות.

אהוד אולמרט: בכל הקשור להכרה בחשיבות הענין, אתם מסוגלים לנסח את הדברים באותה מידה של חדות ובולטות ובאותה הדגשה שבה אני - או כל אחד מהמומחים במשרדי ואלו שהגיעו לכאן כאורחים - יכולים לעשות.

אהוד אולמרט: אני יודע זאת כי יש לנו ניסיון בדיונים הללו במעמדים קודמים ובוויכוחים קודמים על התקציב.

אהוד אולמרט: זה נושא אחד.

אהוד אולמרט: שנית, אמרתי קודם שיש לנו בעיה עם ההקצאות לכל מנועי הצמיחה.

אהוד אולמרט: יש משהו פסול מעיקרו בדרך שבה התקציב מאורגן.

אהוד אולמרט: כתוצאה מכך יש חוסר היגיון, שמנוגד לעקרונות שמגישי התקציב מתגדרים בהם לכאורה, כשמדובר בתוצאה הסופית.

אהוד אולמרט: הדרך שבה מגובשת ההסכמה הפוליטית שמביאה לאישור התקציב היא בדרך כלל דרך של קיצוצים רוחביים – across the board – בכל סעיפי המשרדים.

אהוד אולמרט: זוהי הדרך הנוחה ביותר מבחינה פוליטית; זוהי הדרך המזיקה ביותר מבחינת היכולת לקבוע סדרי עדיפויות נכונים.

אהוד אולמרט: זה משתקף כמובן בכל התחומים של מרכז ההשקעות.

אהוד אולמרט: אני לא נכנס כרגע לוויכוח לגבי המודלים השונים ולגבי על הפרטים השונים של החוק – לכשנסיים את הדיון ביננו לבין האוצר הוא במילא יידון כאן בוועדה, ואז תוכלו להתייחס לכל הפרטים.

אהוד אולמרט: אני מדבר על המסגרת הכוללת.

אהוד אולמרט: זה נכון לגבי הנושא האמור, זה נכון לגבי עסקים קטנים, וזה נכון לגבי כל אחד מן התחומים הללו - וכל המומחים, כולל אנשי האוצר, מודים בנכונות הטענה העקרונית הזאת.

אהוד אולמרט: אפשר לשאול, כמובן, איך זה מתיישב עם התוצאה.

אהוד אולמרט: היות שאני מאמין במצפון המקצועי שלהם - אני לא חושב שהם אנשים שפועלים בחוסר אחריות מודע או מתוך כוונה לבצע דברים שהם אינם מאמינים בהם – אני סבור שבמערכת האילוצים בה הם נתונים, הם מתרצים את זה בכך שכאשר הם צריכים להחליט בין שמירת מסגרת ההוצאה הכוללת והדרך להשיג הסכמה לגביה לבין קביעת סדרי עדיפויות, שעלולה להיות קטלנית מבחינת היכולת להשיג הסכמה לגבי המסגרת הכוללת, אין להם ברירה אלא לנקוט בדרך הזאת.

אהוד אולמרט: כך לפחות הם מצליחים להגן על מסגרת ההוצאה הכוללת, שנראית להם דבר חשוב עוד יותר בהשוואה ליכולת לחזק את הסעיפים הספציפיים הללו, שאולי גם לדעתם הם מתאימים.

אהוד אולמרט: הדרך להתגבר על כך – וזהו דבר שתלוי גם בהם, אבל אני אומר זאת לוועדה – היא לכל הפחות להסמיך את השר ואת המנכ"ל בכל משרד לקבוע את סדרי העדיפויות הפנימיים בתוך התקציב הכולל של המשרד, בהתאם לשיקול דעתם.

אהוד אולמרט: כלומר, לבוא ולומר למשרדים: אנחנו היינו צריכים להוריד flat כי אין לנו ברירה; אם לא, לא היינו מגיעים להסכמה כוללת של הממשלה בקביעת תקרת ההוצאה.

אהוד אולמרט: היות שתקרת ההוצאה שמגדירה את גודל הגרעון השנתי היא הדבר המהותי ביותר בהכנת התקציב, אין לנו ברירה אלא לכפות עליכם את המסגרת של המשרד, כי אין לנו מרחבי גמישות.

אהוד אולמרט: עם כל הכבוד לאנשי האוצר – אני אומר את זה לגבי הוויכוח שיכול להתפתח בינם לבין כל אחד מהמשרדים הרספקטיים – את תמונת המקרו הכוללת של המדינה הם אולי מבינים טוב יותר מאיתנו.

אהוד אולמרט: אני חושב שהם נוהגים מתוך תחושה של אחריות – גם כשאני לא מסכים אתם.

אהוד אולמרט: אין לי ספק.

אהוד אולמרט: אבל בתחומים שבהם אנחנו מטפלים אנחנו מבינים יותר – כי אנחנו עוסקים בתחומים האלה, לומדים אותם יותר ומתרכזים בהם יותר.

אהוד אולמרט: לא להסכים גם לקביעת סדרי העדיפויות בתוך המסגרת הפנימית של המשרד וגם להכתיב לך את המסגרת הכוללת עם קיצוצי flat שלא מבחינים בסדרי עדיפויות פנימיים - לדעתי, זה לעקר את המנגנונים האלה מהיכולת שלהם להיות מנוצלים בצורה אפקטיבית לטובת המטרות שלהם, שהן גם המטרות שלנו – גידול, צמיחה, תעסוקה וכל הכרוך בענין הזה.

אהוד אולמרט: אני חושב שזה צריך להיות נושא שמעסיק אתכם.

אהוד אולמרט: אני מציע שהמנכ"ל ייכנס כעת לפירוט הדברים.

רענן דינור: משרדנו פועל בתחום של ארבעה יעדים מרכזיים: (1) שיפור כושר התחרות של המשק הישראלי בעידן הכלכלה הגלובאלית; (2) הגדלת שיעור ההשתתפות בשוק העבודה והורדת שיעור האבטלה; (3) עידוד הסחר ההוגן בישראל; (4) תרומה לאיכות החיים בישראל בתחומי האחריות והסמכות של המשרד.

רענן דינור: התפוקות שהמשרד עמד בהן בשנת 2004 הן רבות.

רענן דינור: לא אמנה את כולן, אלא אחדות מתוכן – לפחות את אלו שיש לגביהן קנה מידה ברור מאוד של - - - ובעיקר אלו שאני יכול לומר שזהו משרד התמ"ת.

רענן דינור: כי אם אומר לכם שהייצוא צמח בשנת 2004 ב-21%, לא אטען לרגע אחד שזהו משרד התמ"ת; כן אוכל לספר לכם על הכלים שסייענו באמצעותם כמשרד.

רענן דינור: אבל לא אטען שאותם 21% הושגו על ידי משרד התמ"ת.

רענן דינור: הנתונים מופיעים במצגת שמונחת לפניכם ועל גבי המסך: בשנת 2004 אנחנו מדברים על 533 פרוייקטים שאושרו, בהם יועסקו 7,500 מהנדסים באופן ישיר, ו-20,000 נוספים באופן עקיף.

רענן דינור: מדובר בקידום היצוא – הקמת 8 מאגדים לעידוד היצוא.

רענן דינור: מאגדים לענין זה הם הפרוייקטים דוגמת אלו שבצענו ב-Homeland Security; קרי: מספר חברות ישראליות שהתאגדו יחד כדי ליצור ייצוא משותף או ה-Fine Food from Israel של חברות המזון בחוף המזרחי בארצות הברית - כל אלו דוגמאות של מאגדים של אינטרסים משותפים של פירמות לצורך הבקעת יעדי ייצוא.

רענן דינור: אנחנו מדברים על כך שנעשתה פעולה מוכוונת של השקעה בארבעה ארצות יעד – סין, הודו, דרום קוריאה ומקסיקו.

רענן דינור: באותן ארצות יש גידול של 40% ביחס ל-21% ממוצע כללי.

רענן דינור: שלא תבינו אותי לא נכון – לא המשרד גרם לכך שזה יהיה 40% ביחס ל-21%.

רענן דינור: אנחנו שם משום שאלו הן מדינות בהיקף צמיחה גבוה יותר בהשוואה למדינות אחרות.

רענן דינור: לכן הן מוגדרות אצלנו כיעד מרכזי.

אהוד אולמרט: בסוגריים: זה כן נכון לומר שהתוצאה הזאת מוכיחה כי היכולת שלנו לזהות את היעדים בהם יש פוטנציאל גידול גדול יותר לייצוא הישראלי היתה ראויה, ושידענו להתמקד ביעדים הללו, בהם הצמיחה גם משתקפת בפער שבין הגידול אצלם לבין הגידול הממוצע.

אהוד אולמרט: זאת איננה תוצאה מקרית; זוהי תוצאה של ניתוב נכון של המאמצים ושל המשאבים שלנו.

רענן דינור: אנחנו מדברים על ליווי שיווקי – פרוייקט חדש במשרד – ל-74 חברות בשנת 2004, והקמת קרן הלוואות ליצואן.

רענן דינור: זוהי קרן שבזמן האחרון סיימנו אותה, ויצרנו כושר מינוף של מעל 1:6.

רענן דינור: כמדינה אנחנו נותנים 17.8, וקיבלנו קרן של 120 מיליוני שקלים.

רענן דינור: אגב, עם בנק אוצר החייל.

רענן דינור: זה גם המקום להודות לחשב הכללי, שסייע רבות בבניית הקרן ולאגף תקציבים.

רענן דינור: אנחנו מדברים על השלמות פיתוח של מגרשים בהיקף של 100 מגרשים ויותר.

רענן דינור: אנחנו מדברים על תוכנית גלילאו שהושגו לה מקורות מימון באיגום משאבים של משרדי הממשלה והתעשיה בהיקף של 110 מיליוני שקלים.

רענן דינור: תוכנית גלילאו מאפשרת לתעשיה בישראל להיות חלק מתוכנית החלל האירופאית, עובדה בעלת חשיבות ממדרגה ראשונה לכל הקשור לפיתוח התעשיה הרלוונטית הזו במדינה.

רענן דינור: אנחנו מדברים על השקעה בננו טכנולוגיה, בסכום כולל לחמש שנים העומד על 300 מיליוני דולרים.

רענן דינור: השר חתם לפני כעשרה ימים על ההסכם הראשון מול הטכניון ומול תורם בהיקף כולל של 70 מיליוני דולרים למשך חמש שנים.

רענן דינור: יש לנו יתרת server לגמור את ה-300 מיליון – פחות 78.

אהוד אולמרט: אגב, שני מוסדות אקדמיים נוספים פנו אלינו בטווח עשרת הימים, מאז פורסם דבר הקמתו של המוסד הזה בטכניון.

אהוד אולמרט: אנחנו סייענו לטכניון לקבל את התרומה מהקרן האמריקאית, ובנינו את המודל הזה שלמעשה מאפשר את ההשתתפות שלנו בשליש, את ההשתתפות של הטכניון עצמו בשליש ממקורות אחרים, ושל התרומה.

אהוד אולמרט: כאמור, שני מוסדות אקדמים נוספים פנו אלינו ואמרו שהם משיגים תרומות בסדרי גודל דומים, מתוך רצון למנף אותן להקמת מוסדות שיעסקו בננו טכנולוגיה.

אהוד אולמרט: עובדה זו מקרבת אותנו בסופו של דבר תוך זמן קצר, להערכתי, למסגרת שהגדרנו אותה יעד לאומי – השקעה של 300 מיליוני דולרים בחקר ננו טכנולוגיה.

דני יתום: כל אלו יעסקו באותם תחומים של ננו טכנולוגיה?

אהוד אולמרט: זה יהיה מתואם עם האקדמיה הישראלית למדעים ועם המדען הראשי.

אהוד אולמרט: שנית, לפעמים קיימים באותם תחומים מחקרים שונים.

אהוד אולמרט: הלא זהו חלק מהיתרון היחסי שיש בדברים הללו – בסופו של דבר יוצא משהו בעל משמעות מהעושר הזה.

דני יתום: אבל תהיה יד אחת מכוונת את העושר הזה?

אהוד אולמרט: בהחלט, זה יהיה מתואם.

קריאה: שמעון פרס.

אהוד אולמרט: אני מבקש להביע הערכה רבה לתרומתו החשובה של שמעון פרס בעידוד התודעה הציבורית, האקדמית והציבורית לנושא של ננו טכנולוגיה.

רענן דינור: בשנת 2004 אישרנו תוכניות במרכז ההשקעות בהיקף של 682 מיליוני דולרים.

רענן דינור: התרגום הישיר הוא 4,800 מועסקים ישירים, ו-7,000 מועסקים עקיפים נוספים.

רענן דינור: בסך הכל גדלנו במספר הבקשות ב-29%.

רענן דינור: עם זאת, בהיקף ההשקעות ירדנו ב-21%, מה שנובע כמובן ממגבלות תקציביות.

אברהם-בייגה שוחט: - - -

רענן דינור: מיד אתן לך את הנתונים.

רענן דינור: נראה איזו תמונה התקבלה במונחים של פריסת ההשקעות ברחבי הארץ.

רענן דינור: תוכלו לראות מה הושקע משנת 1997 ועד שנת 2004 במרכז הארץ ומה הושקע באזורי עדיפות א' וב'.

רענן דינור: הטענה שלנו היא שאלמלי הפעילות של מרכז ההשקעות, באופן טבעי היינו מקבלים את מרבית ההשקעות במרכז הארץ.

רענן דינור: העידוד שניתן להשקעות על פי אזורי עדיפות לאומית הוא זה שמביא - - - בתמונה המצויירת כאן; דהיינו, יתרון של 64%-40% בהשקעות באזורי עדיפות ביחס להשקעות במרכז הארץ.

חיים אורון: זה רק מתוך המאגר של מרכז ההשקעות.

רענן דינור: נכון, אני יכול לנתח רק את זה.

רענן דינור: בסך הכל, ביחס לכלל ההשקעות בתעשיה, מרכז ההשקעות מטפל בסדר גודל של 40%.

חיים אורון: וכל 60% האחרים הם במרכז הארץ.

רענן דינור: בשנת 2004 אישרנו את הקמתם של 7 Call Centers נוספים.

רענן דינור: בצירוף 3 Call Centers שאושרו בשנת 2003, אנחנו עומדים על כ-1,320 מועסקים, עם צפי ל-3,000 מועסקים נוספים.

רענן דינור: מדובר בתרומה ישירה לתעסוקה, אותה אנחנו יכולים למדוד אחד לאחד.

רענן דינור: אנחנו עומדים על 740 אישורי הלוואות בקרן לעסקים קטנים ובינוניים, זאת ביחס ל-12 הלוואות בקרן הקודמת.

רענן דינור: שיעור מענקי התמדה ל-2,100 הורים.

רענן דינור: מענקי התמדה מוענקים להורה יחיד שמועסק במסגרת התוכנית, שיש לו זכאות מעל ארבעה חודשים, לאחר מכן מעל שבעה חודשים וכן הלאה.

רענן דינור: כך מחושב מענק ההתמדה.

רענן דינור: תוכנית ויסקונסין יצאה לדרך עם ארבעה מרכזי הפעלה.

רענן דינור: היקף ההתרים לעובדים זרים צומצם ב-27 אלף, כולל - - - פורסמו 200 תקנים חדשים.

רענן דינור: 70% מהם הם אימוץ תקנים בינלאומיים.

רענן דינור: 10 תקנים הם בנושאי בטיחות, בריאות ואיכות הסביבה.

רענן דינור: בתחום האכיפה – בשנת 2004 פתחנו 1,700 תיקי חקירה בתחום חוקי העבודה בלבד, כאשר 80% מתוכם עוסקים בשכר מינימום ועבודת נוער.

רענן דינור: מסתבר ששני החוקים הללו מהווים בעיה אמיתית – לא אומר מכת מדינה - בעיקר במגזר הלא יהודי.

רענן דינור: במשרד אנחנו יודעים למנף תקציבים, ואציג לכם כמה נתונים בתחום המינוף:

רענן דינור: אנחנו יודעים לומר לכם שכל דולר של המדען הראשי יודע ליצור מנוף של 15 דולר מכירות – רובן לייצוא.

רענן דינור: 3 דולר של השקעות במו"פ, והשקעה של 30 אלף דולר ליצירת מקום עבודה של מהנדס.

רענן דינור: במרכז ההשקעות, כל שקל ממונף פי חמישה.

רענן דינור: בקרן לעסקים קטנים ובינוניים אנחנו מממנים שישית בלבד מסך כל הלוואות הקרן.

רענן דינור: לגבי עידוד הייצוא – אנחנו יודעים להביא למצב שבו כל דולר הוא מול דולר נוסף.

רענן דינור: במסלול התעסוקה – כל שקל ממנף 4 שקלים נוספים.

רענן דינור: אגב, בצענו פיילוט במסלול התעסוקה בשדרות, והתוצאות טובות מאוד: הוצאנו 20 מיליוני שקלים, ובסופו של דבר הממשלה הוציאה 11 מיליוני שקלים על 200 מקומות עבודה ברמת שכר ממוצע, גבוהה באלף שקלים מרמת ממוצע השכר בשדרות.

1028: אדוני המנכ"ל, באלו מקומות מלבד שדרות אתם נותנים מסלול תעסוקה?

רענן דינור: בשלב זה אושר לנו לבצע פיילוט בשדרות בלבד.

רענן דינור: לא התקדמנו מעבר לפיילוט הזה.

רענן דינור: אנחנו ממתינים לאישור הממשלה למסלול התעסוקה.

רענן דינור: התכנית שלנו במקור היתה לצאת כבר בחודש אפריל למכרז ארצי.

רענן דינור: לוח הזמנים לאישור תקציב המדינה מתעכב, וכפי שאתה יודע בלי תקציב אני לא יכול לצאת למכרז.

רענן דינור: משיאושר תקציב המדינה, תוך שלושה חודשים אנחנו עומדים לצאת למכרז ארצי.

רענן דינור: אנחנו יודעים לומר היום בוודאות ששיטת ההקצאה התחרותית, כפי שזו באה לידי ביטוי בשדרות, הוכיחה את עצמה.

רענן דינור: אנחנו מעריכים שזה יקרה במדינה כולה, ויש לנו אופטימיות רבה ביחס ליכולת ליצור את מקומות העבודה הללו.

רענן דינור: עוד אציין שאנחנו עומדים להשקיע בתוכנית הזאת 450 מיליוני שקלים, שתייצר 5,000 מקומות עבודה לפחות, על פני חמש שנים.

אלי אפללו: בין אם זה יהיה בחוק או לא - זוהי שאלה מאוד חשובה.

יעקב ליצמן: רבותי, נניח למנכ"ל לסכם את הדברים, ולאחר מכן נאפשר לכל אחד את זכות הדיבור.

רענן דינור: עד כאן עסקתי בסוגיה של מבחר נתונים משנת 2004, והדגשתי ביותר את נושא המינוף.

רענן דינור: מדוע המינוף מקבל משקל מיוחד במשרדנו?

רענן דינור: ראשית, השר ציין זאת בדברי הפתיחה.

רענן דינור: כעת אתן אילוסטרציה כמותית לדברים שציין השר בפתח הישיבה: שימו לב שתקציב המשרד ירד מ-2.92% – חלקו היחסי בתקציב המדינה בלא ריבית והחזר חובות, אל מול תקציב מקורי נטו, מחירים שוטפים - עד ל-1.65%.

רענן דינור: זוהי הירידה בתקציב המדינה בכל מה ששייך לכלי - - - למיניהם.

רענן דינור: זהו המספר המהותי.

רענן דינור: לגבי כל מספר אחר שהייתי נותן לכם במונחים שקליים או דולריים – תמיד היה צריך לשאול את השאלה מה קרה לתקציב המדינה כולו.

רענן דינור: תקציב המדינה כולו התנהג כפי שאציג בפניכם מיד, אבל חלקו של המשרד בתחום כלי התמיכה יורד מ-2.92% ל-1.65%.

רענן דינור: זה אומר משהו.

חיים אורון: מה זה כולל במשרד?

רענן דינור: את כל חלקי המשרד, כולל תחום התעסוקה.

חיים אורון: זה מותאם עם מה שהיה בשנים - - -

רענן דינור: בוודאי.

רענן דינור: הכל על פי נתוני משרד האוצר.

רענן דינור: מה קרה במונחים של שינוי מאחוז תקציב המדינה ביחס למשרדים אחרים?

רענן דינור: תראו מה קרה בתחום הרווחה; תראו מה קרה בתחום משרד הבריאות; תראו מה קרה בהשכלה הגבוהה; ותראו מה קרה בתקציבי התמ"ת.

רענן דינור: אני רוצה להסביר משהו עקרוני מאוד: הגרף הזה לא מראה שבאוצר יושבת חבורה, שתחום התמיכה בתעשיה ובתעסוקה לא רלוונטי לגביה.

רענן דינור: זאת איננה הטענה; הטענה היא מסוג אחר לגמרי: במשרד התמ"ת התרכזו כלי תמיכה שהם "תקציב גמיש".

רענן דינור: במי לא פוגעים?

רענן דינור: במי שיש לו תקציב קשיח, כמו משכורות למורים וכמו סל הבריאות.

רענן דינור: מי שיש לו תקציב גמיש שילם כאן את המחיר הגבוה ביותר.

רענן דינור: אבל אם תלכו לתחום השקעה בתשתיות, אתם רואים שכשרוצים - תחום גמיש כמו תשתיות מתנהג בצורה הזאת, ותחום גמיש כמו תמיכה בתעשיה ובתעסוקה מתנהג בצורה הזאת.

רענן דינור: זה מעורר כמובן קושי רב סביב השאלה שהעלה השר – מה באמת המדינה רוצה.

רענן דינור: אני רוצה להכניס אתכם קצת לפרטי התקציב, ולהציג היכן מצויה הבעיה ברמה הקונקרטית ביותר: בתחום המו"פ, בהשוואה בין תקציב 2005 לתקציב 2004, חסרים 1.343 מליארד שקלים.

רענן דינור: 343 מיליוני שקלים ביחס לתקציב 2004, ומיליארד שקלים נוספים – חוסר בסיסי וכרוני בתקציב.

אהוד אולמרט: שהיה חסר גם בשנה הקודמת.

יעקב ליצמן: מה עשית בשנת 2004?

רענן דינור: מייד אפרט.

רענן דינור: בתחום היצוא – מכון היצוא כשלעצמו – קיים חסר של 15 מיליוני שקלים.

רענן דינור: מי שעוקב אחר הפעילות של מכון היצוא מבין מיד שקיצוץ של 15 מיליוני שקלים במכון היצוא משמעותו - - - 45 מיליוני שקלים, כי יש לו כושר מינוף של 1:2.

רענן דינור: שנית, זה אומר אובדן של היקפי פעילות לייצוא.

רענן דינור: אני לא חושב שמישהו מבין עד הסוף - - -

אברהם-בייגה שוחט: מה פירוש "יגושר על ידי אג"ח מו"פ"?

רענן דינור: זוהי תוכנית שאחזור אליה בהמשך.

רענן דינור: היא מאפשרת להסיט יותר משאבים - - - יש לנו תוכנית - - - עם הרשות לניירות ערך.

רענן דינור: יש לנו מחלוקת עם האוצר לגבי אג"ח מו"פ.

רענן דינור: לדעתי – ואני אומר זאת באחריותי – יש כאן רק בעיה של שליטה, ולא שום דבר אחר.

רענן דינור: הדיון שתפקידו לעסוק בשאלה איך מאפשרים למו"פ בישראל את 2.3 מיליארד שקלים על בסיס טריטוריאלי הופך - - -

אברהם-בייגה שוחט: מי צריך להנפיק את האג"חים האלה?

קריאה: המדינה.

רענן דינור: סליחה, ממש לא המדינה.

רענן דינור: המודל שאנחנו מדברים עליו הוא מודל של הנפקה על ידי מתאימות באמצעות דירוג.

רענן דינור: אם אתם רוצים והזמן יאפשר זאת, אציג לאחר מכן 3 שקפים על כל הנושא של איגו"ח המו"פ.

רענן דינור: אבל נדמה לי, חבר הכנסת שוחט, שהדיון בנושא הזה עשוי לדרוש חצי שעה לפחות.

רענן דינור: בשורה התחתונה, לא המדינה מנפיקה את אג"ח מו"פ; זה מונפק מחוץ לתקציב המדינה, ואפילו לא בגיבוי תקציב המדינה, ולא בערבות המדינה, על בסיס התמלוגים.

רענן דינור: זה הבסיס של אג"ח מו"פ.

רענן דינור: למה האוצר לא אוהב את זה?

רענן דינור: אמרתי כבר קודם - מדובר בוויכוח טריטוריאלי.

רענן דינור: בתחום סחר חוץ אנחנו עומדים על חסר של 12 מיליוני שקלים.

רענן דינור: זוהי פגיעה ישירה בנספחים.

רענן דינור: בקרנות הייצור אנחנו מדברים על חסר של 10 מיליוני שקלים.

רענן דינור: בעסקים קטנים – 27 מיליוני שקלים, וכך הלאה.

רענן דינור: בסך הכל אנחנו מדברים על חסר של 580 מיליוני שקלים.

רענן דינור: בהתחשב בפעולות המיוחדות שפורטו בשורות שמתחת לסיכום, מגיעים לחוסר כולל של 750 מיליוני שקלים.

רענן דינור: בשקף הבא אנחנו מצגים את קנה המידה, כי קודם נתתי לכם את הדלתות בלבד.

רענן דינור: על פי הנתונים שמופיעים כאן, ואני מסתכל על הסך הכל של 2.8 מיליארדי שקלים, תעשו חשבון מהי המשמעות של חסר של 750 מיליוני שקלים.

רענן דינור: במשרד מסוים – כמו משרד החינוך, כדוגמה בלבד - 750 מיליוני שקלים יכולים להוות כסף זניח, כי שם מדובר בתקציב שעומד על 24 מיליארדי שקלים.

רענן דינור: במשרד התמ"ת, 750 מיליוני שקלים מתוך 2.8 מיליארדי שקלים הם גרמא גדולה.

רענן דינור: אם בסעיף המדען חסרים 1.4 מיליארדי שקלים, המשמעות היא פחות 5.6 מיליארדי שקלים השקעות במו"פ.

רענן דינור: אם תשאלו – אולי יש רוויה; אולי לא צריך כל כך הרבה כסף?

רענן דינור: לפי כל בדיקה שבצעו במדען הראשי, לו היה עומד לרשותנו 1.4 מליארדי שקלים נוספים, לא היה נפגע כהוא זה איכות המו"פ שבו המדען תומך.

רענן דינור: יש למדען backlog אמיתי נוסף של יכולת תמיכה בפרוייקטים של מו"פ, מבלי להתפשר ברמה.

רענן דינור: כולנו כבר יודעים שמה שעושה במו"פ את האיכות זו בין השאר גם הכמות.

רענן דינור: מו"פ היא לא חברת ביטוח.

רענן דינור: כשיש לך יותר עשיה במו"פ, יש לך by definition תוצאה הרבה יותר טובה.

רענן דינור: בתחום השקעות הון אנחנו מדברים על חסרים כפי שהגדרנו אותם קודם.

רענן דינור: בסך הכל, בשנת 2005 - - - הנתונים התקציביים, לא נדע לתת סיוע להשקעות בהיקף של 2.1 מיליארדי שקלים.

רענן דינור: התרגום של הנתון הזה הוא 5,200 מקומות עבודה.

רענן דינור: אגב, יש לי כאן את הנתונים המפורטים לגבי מספר החברות שעמדו בקריטריונים וקיבלו תשובה שלילית בשנת 2004 כתוצאה מחוסר תקציב.

חיים אורון: תן כמה דוגמאות, בלי שמות של חברות.

רענן דינור: דוגמה אחת היא השקעה גדולה מאוד במרכז ההשקעות - - - בצפונה של הארץ, עם השקעה בהיקף של כ-250 מיליון.

רענן דינור: אנחנו לא יודעים איך לפעול לגביה כי אין לנו מקורות תקציביים.

רענן דינור: אני אומר לכם בצורה אחראית:

רענן דינור: בשנת 2004 דחינו הצדה השקעות גדולות כדי לתת להרבה יותר השקעות קטנות.

רענן דינור: עשינו זאת משיקול אכזרי וקר, שאומר: עדיף לתת יותר תשובות ליותר מפעלים, מאשר לתת למפעל אחד - בגלל חישובי סיכון.

רענן דינור: זהו שיקול אכזרי.

רענן דינור: הוא בעייתי מאוד, אבל נאלצנו להתמודד אתו.

רענן דינור: אין דרך אחרת.

חיים אורון: האם ההשקעות האלה מתבטלות או עוברות למרכז הארץ?

רענן דינור: ראשית, במקרה הספציפי הזה הוא לא יכול לעבור לאף מקום אחר, זולת ההשקעה שהוא ביקש למקומו.

רענן דינור: שנית, יש לא מעט השקעות שפשוט נדחות.

רענן דינור: איך אני יודע?

רענן דינור: כשאנחנו באים לאשר במרכז ההשקעות, במצוקה התקציבית, השאלה הראשונה שאני שואל היא מהי הרלוונטיות של הבקשה שהוגשה לפני שלוש שנים.

רענן דינור: אני מקבל על כך brief.

רענן דינור: אם הבקשה עדיין רלוונטית, אנחנו מאשרים אותה.

רענן דינור: כך אני יודע מהו הסדר.

רענן דינור: כך אני יודע מהי ה-waiting list.

רענן דינור: רשימת הממתינים הזאת ארוכה מאוד כתוצאה מחוסר משאבים.

רענן דינור: זהו חסר כרוני משנת 2000 ועד שנת 2004.

אבשלום וילן: - - -

רענן דינור: מדי שנה אנחנו נלחמים כדי להתיר את בעיות המימוש, זאת במטרה לבטל כתבי אישום ולהחזיר את זה לתקציב.

רענן דינור: עם זאת, יש מקרים של תקלה.

רענן דינור: כמו למשל התקלה הידועה מן התקשורת - ההשקעות של קוקה קולה.

רענן דינור: אישרנו את זה בסוף שנת 2003, נפרדנו מ-65 מיליוני שקלים, וכפי שאתם יודעים ההשקעה לא בוצעה עד היום.

יעקב ליצמן: הם חזרו בהם, לא?

רענן דינור: לא.

רענן דינור: הם לא הודיעו כלום.

רענן דינור: זאת הבעיה.

יעקב ליצמן: הם הודיעו שהם לא מעוניינים.

רענן דינור: לא, הם לא הודיעו כלום.

רענן דינור: אם הם היו מודיעים משהו, ובמועד, יכולתי להציל משהו.

רענן דינור: הם לא הודיעו לא כך ולא כך.

רענן דינור: עם זאת, סליחה שאני אומר זאת – יש להם סיבות טובות.

רענן דינור: אם יום אחד תרצו לשמוע את הסיבה לכך שחברת קוקה קולה נמנעת מלהודיע, נדמה לי שתסכימו אתי שגם להם יש כמה אמירות הגיוניות וראויות.

אבשלום וילן: אם מרכז ההשקעות אישר 500, ובוצע 400 בלבד – עם ה-100 שנותרו אתה לא יכול לתמרן?

אבשלום וילן: הכל צבוע פר פרוייקט?

אבשלום וילן: אתה לא יכול להעביר את זה?

רענן דינור: בוודאי שלא.

רענן דינור: רק באותה שנה.

רענן דינור: אומר לך יותר מכך: אם הקציתי 10 מיליון שקלים למפעלים ביהודה ושומרון, ולא קיבלתי אישור להעביר אותם ל-pool הכללי – איך אומרים החבר'ה?

רענן דינור: הלך לי הכסף.

רענן דינור: לגבי פיתוח אזורי תעשיה: רק כדי לסבר את אוזנינו – מדינת ישראל חתומה על הסכמי הפרטה עם רשויות מקומיות.

רענן דינור: היא חתומה למשל עם העיר כרמיאל על 10 מיליוני שקלים.

רענן דינור: אני לא יודע איך נשלם את זה.

רענן דינור: יש הסכמים חתומים - - - הפרטה, ואף אחד לא יודע לשלם על זה כי אין מקורות.

אברהם-בייגה שוחט: מה זה הפרטה?

רענן דינור: הפרטה היא תהליך שבו אנחנו הולכים לרשות מקומית - - - על אזור תעשיה.

רענן דינור: בהסכם אנחנו אומרים שאנחנו נשלם כך ואתם כך, וכך ההסכם נחתם.

רענן דינור: אי אפשר לממן את ההסכמים האלה מחוסר מקורות.

רענן דינור: בכל פעם שבה אני מדבר עם עדי אלדר, אני מחפש תשובה אחרת כי כממשלה אני נראה בצורה בלתי מתקבלת על הדעת.

רענן דינור: עשו אתו הסכם לפני 5 שנים.

רענן דינור: חתמו אתו.

רענן דינור: הוא השקיע.

רענן דינור: הוא עושה עבודה מדהימה באזור התעשיה כרמיאל לפי כל קנה מידה.

רענן דינור: הממשלה חייבת לעמוד בהסכמים, ואף אחד לא מתכוון; אין מקורות.

אברהם-בייגה שוחט: האם מדובר באחזקה או בפיתוח?

רענן דינור: זהו פיתוח, שהתחזוקה שלו מגיעה מכספי הארנונה.

רענן דינור: אבל ההסכם הוא הסכם פיתוח.

רענן דינור: לכן הוא נקרא הפרטה של אזורי תעשיה.

רענן דינור: יש לנו דוגמאות - אני פשוט אחסוך לכם אותן.

יעקב ליצמן: האם יש לכם איזושהי השקעה, בתחום פינוי מחסום ארז, למשל - לרכז את מה שהיה שם לאחר שזה נסגר?

רענן דינור: ראשית, כל התעשיה של ארז קיבלה מענה בחוק פינוי פיצוי.

יעקב ליצמן: אני לא מדבר על הפיצויים; אני שואל האם משרד התמ"ת בא ומתכנן לבנות אזור תעשיה חדש במקום זה שהיה קיים בארז.

רענן דינור: המאמץ שאנחנו עושים מול מינהלת סלע – בענין הזה הגענו לכמה תוצאות לא רעות בכלל בסיוע ראשי הרשויות – הוא הטמעת כל מפעל שמתפנה בארז באחד מאזורי העדיפות.

רענן דינור: אתה שואל אותי בהתאם למה זה מתנהל – בהתאם למפתח אחד: האמביציה של ראש הרשות המקומית.

רענן דינור: ראש העיר אשקלון, לדוגמה, פעל בצורה מדהימה כדי להביא את תעשיות ארז אליו.

רענן דינור: יש תוצאות מרשימות מאוד.

רענן דינור: כך גם לגבי רשויות אחרות.

1028: אדוני המנכ"ל, תרשה לי לחלוק עליך בנושא הזה: מאוד רציתי להביא לאשדוד, למשל.

1028: בעיר אשדוד יש אבטלה בשיעור שעולה על 10%.

1028: אבל היא לא אזור עדיפות א', ולכן לא יגיעו אליה.

רענן דינור: חבר הכנסת בנלולו, אני לא משווה את אשקלון לאשדוד; אני משווה את אשקלון ליישובים במפת העדיפות.

רענן דינור: אני אומר לך בצורה הברורה ביותר: אם אתה שואל למי יש את הקרדיט הגדול ביותר בהבאת מפעלי ארז ליישובו – לעניות דעתי, ואני לא מוטה בשום צורה שהיא, זהו ראש העיר אשקלון שעושה עבודה מדהימה, וכדאי להעריך אותו מאוד על עבודתו.

אלי אפללו: גם לי יש הערכה גדולה מאוד לעבודתו של רענן, אבל אני רוצה לשאול כאן שאלה: יש אזורי פיתוח א', שהתנאים שלהם הרבה יותר טובים מאזורים אחרים.

אלי אפללו: נתתי לך דוגמה – יקנעם בהשוואה לבית שאן.

אלי אפללו: מה אתם עושים לגבי המקרה הזה?

אלי אפללו: איך אתם מקדמים בענין הזה?

אלי אפללו: כל תעשיין יבוא לאזור פיתוח א' ביקנעם, ואילו לבית שאן אף אחד לא יגיע.

אלי אפללו: האם אתם רוצים לסדר מפה חדשה, או שאתם רוצים לתת לבית שאן ולמקומות יישוב דוגמתה גם וגם?

אלי אפללו: זה מה שהצעתי בהצעתי.

אלי אפללו: מהו הפתרון שלכם?

אלי אפללו: עדיין לא שמעתי את הפתרון שלכם בנושא הזה.

רענן דינור: אני שמח מאוד על השאלה, קל וחומר כשהתשובה טובה כמו השאלה: באמצעות מסלול התעסוקה אנחנו יוצרים עדיפות ברורה לבית שאן על פני יקענם.

רענן דינור: זוהי עדיפות בקנה מידה.

רענן דינור: לכן זהו חלק מהתשובה, לדעתי.

רענן דינור: שנית, כל מה שיהיה בעתיד במסגרת החוק לעידוד השקעות הון – בוודאי שלא מקפח את בית שאן.

רענן דינור: כך שבשורה התחתונה, אני רואה חד משמעית את העדיפות שיש לבית שאן בנוגע לכל כלי התמיכה מול אזורים כמו יקנעם – או לחלופין, של באר שבע מול קרית גת או שדרות מול קרית גת.

אלי אפללו: לא הבנתי את הפיתרון, לצערי.

רענן דינור: הניקוד שמקבלת בית שאן על פי הגדרה - על בסיס מרחק גאוגרפי ממרכזי - גבוה עשרות מונים מהניקוד שמקבלת יקנעם.

רענן דינור: לכן אני חושב שבמסלול תעסוקה יש מענה אמיתי ליישובים כמו בית שאן וקרית שמונה או כל פריפריה רחוקה - כולל המגזר הלא יהודי - ביחס לאזורים כמו יקנעם.

רענן דינור: חד משמעית.

אלי אפללו: האם אתה נותן גם את הטבות המס, או רק את זה?

רענן דינור: לגבי מי שזכאי - התשובה חיובית.

רענן דינור: בתחום ההכשרה המקצועית, החסר עומד על 50 מיליוני שקלים, והוא מהווה את אחת הפגיעות הקשות מאוד.

רענן דינור: זאת משום שבסופו של דבר, בהיעדר הכשרה מקצועית אני לא יודע להכניס ישראלים במקומם של העובדים הזרים.

רענן דינור: היו לנו השגים לא קטנים בשנת 2004 במהלך הזה.

רענן דינור: יש לנו היום סיכום עם התאחדות התעשיינים - סיכום פורה מאוד בין הארגונים - שתכליתו להוציא כ-2,000 עובדים זרים מהתעשיה עד סוף שנת 2007.

רענן דינור: בתחום העובדים הזרים, במונחים של שנת 2005, יש לנו 26 אלף עובדים - 17.5 אלף עובדים בבנין ו-2,000 בתעשיה.

רענן דינור: הגענו לסיכום עם ההתאחדות, בשיתוף פעולה מלא, לתהליך מובנה של הוצאת העובדים הזרים מהתעשיה, והחלפתם בישראלים.

רענן דינור: את זה אנחנו יודעים לעשות עם - - - משום שהתעשיה לא מעסיקה עובד זר בלא סיבה; זה לא קורה בתעשיה אלא בענפים אחרים.

רענן דינור: בתעשיה מעסיקים עובד זר רק בהתמחות מיוחדת.

רענן דינור: בתי הספר בישראל הפסיקו להכשיר למקצועות מסוימים.

רענן דינור: במקרה כזה, אם התעשיה זקוקה ל-2,000 רתכים והיא לא משיגה רתכים מישראל, אין לה ברירה, אחרת המכונות נעצרות.

רענן דינור: לכן מביאים עובדים זרים.

רענן דינור: שיתוף הפעולה עם התעשיה תפקידו להוציא את העובדים הזרים מהתעשיה, ולהחליפם בישראלים.

רענן דינור: זהו תהליך הכשרתי לא פשוט.

רענן דינור: בתחום העסקים הקטנים והבינוניים: 30 מיליוני שקלים יוצרים 5,000 מקומות עבודה.

רענן דינור: את התמחיר הצגתי מוקדם יותר.

רענן דינור: כמובן, אתם זוכרים שבתחום הייצוא כל דולר עושה דולר נוסף.

רענן דינור: אפרט על קצה המזלג ממש מה המשרד עומד לעשות בשנת 2005.

רענן דינור: בתחום המחקר והפיתוח התעשייתי ובכפוף לתקציב: (1) שדרוג תעשיות מסורתיות; (2) ננו טכנולוגיה - דיברנו על כך באריכות; (3) המשך תהליך הפרטת החממות; (4) יישום התאמת החוק לעידוד מחקר ופיתוח - להלן חוק המו"פ - לעידן הגלובלי, קרי: הוצאת ידע.

חיים אורון: האם זה מותנה בתקציב מוגדל?

רענן דינור: לא נוכל לעשות זאת בתקציב הקיים.

רענן דינור: אנחנו כל הזמן עוסקים בלהטטנות.

רענן דינור: הרי בסופו של דבר המודל שהמדען והשר מצאו לנושא הננו טכנולוגיה בא כל כולו מעולם המנופים - לקחת כסף נתון ולעשות פי שלושה.

אמיר לוי: נתנו תקציב - זה לא להטוט.

אלי אפללו: כמה זה?

יעקב ליצמן: אמיר, לא נקפח את שכרך כאן.

יעקב ליצמן: ניתן לך את כל האפשרות להגיב בהרחבה.

רענן דינור: לגבי קידום ההשקעות, התעסוקה ועידוד היצוא: (1) יישום הרפורמה בחוק לעידוד השקעות הון - שחרור המסלול החלופי מאילוצי התקציב ופתיחת מסלולי הטבות נוספים; (ב) הרחבת אפשרויות המימון למשקיעים - אנחנו מגבשים בימים אלה יחד עם משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר את מה שאנחנו מכנים "יוזמה ג'", זאת כדי להבטיח שלשוק יהיו יותר - - - במרכז ההשקעות - - - להשקעות שיקום ותעשיה; (ג) ישום מסלול התעסוקה - אנחנו מדברים על 450 מיליוני שקלים, 150 מיליוני שקלים לשנה.

רענן דינור: זוהי תוכנית תעסוקה לחמש שנים; (ד) קרנות לעידוד היצוא - בתחום הזה הצלחנו להשיג לאחרונה מינוף, אותו ציינתי קודם, שלמעשה נותן לנו 120 מיליוני שקלים לקרן יצוא ליצואן הבודד.

רענן דינור: בתחום התעסוקה ככלי לגישור פערים חברתיים: (1) את ההכשרה המקצועית כבר הזכרתי; (2) הגענו להשגים משמעותיים בטיוב הפעילות בשירות התעסוקה, לרבות הכנסת מערכות מיכון כדי להקל מאוד על הלקוחות; (3) תוכנית ויסקונסין יצאה לדרך; (4) פרויקט הורים יחידים - מניתי קודם את הישגיו בשנת 2004, ונמשיך בשנת 2005; (5) קידום תעסוקה ביישובים ובמגזרים נבחרים - בריכוז מאמץ.

רענן דינור: אני מבקש לסכם את הסקירה שלי בשני שקפים, תחת הכותרת "בתחבולות תעשה לך מלחמה" או "ונבון תחבולות יקנה".

רענן דינור: אין לנו מספיק משאבים.

רענן דינור: את מה שבמקומות אחרים פותרים אולי באמצעות תקציב, אנחנו כמשרד חייבים לפתור בדרכים שמאפשרות לנו לגשר בין הרצוי למצוי.

רענן דינור: כאן הנחתי בפניכם שורה של 12 כלים שונים, באמצעותם המשרד מתמודד היום ביצירת מקורות נוספים כדי להבטיח את יכולתו לתת את השירות.

רענן דינור: הזכרנו את ה-Private Equity והזכרנו את האג"ח מו"פ.

רענן דינור: מלבד שני הנושאים הללו, שהוזכרו בסקירה, יש לכם את התמונה בשני השקפים האחרונים: קרן ההלוואות לעסקים קטנים; שוק ההון המוסדי; הרפורמה שהוזכרה בתחילת הישיבה; המסלול התחרותי בתחום התעסוקה; המעבר לאכיפה באמצעות "בודקי בודקים" בתחומי האכיפה - המשרד הוא משרד של 16 רגולטורים שונים.

רענן דינור: יש מעט מאוד כוח אדם לאכיפה.

רענן דינור: זוהי הדרך היחידה שלנו להתמודד; הקרן למפעלים עתירי עבודה, וכן הלאה.

רענן דינור: תודה רבה.

אברהם-בייגה שוחט: בשנים קודמות, היו מתחת לשולחן התחייבויות שהגדילו אתכם בסכומים די משמעותיים.

אברהם-בייגה שוחט: מהו המצב היום - האם יש מחוייבויות מסוימות?

רענן דינור: ראשית, האוצר עמד בכל התחייבויותיו בשנת 2004, ואף למעלה מכך.

רענן דינור: הוא התחייב ל-480 מיליוני שקלים פחות 7%, ובסופו של דבר נתן 480 מיליוני שקלים פחות 7%, ועוד 40 מיליוני שקלים.

רענן דינור: שקל אחד הוא לא החסיר מהסיכום.

אברהם-בייגה שוחט: מה קורה לגבי שנת 2005?

רענן דינור: אנחנו לא יודעים, כיוון שהוויכוחים לגבי שנת 2005 עדיין בעיצומם.

רענן דינור: אנחנו לא מצליחים להגיע לסיכומים, שלכל הפחות יביאו אותי כמנכ"ל המשרד למסקנה שאנחנו יודעים להיכנס לשנת 2005.

אברהם-בייגה שוחט: אבל יש דיבורים.

רענן דינור: יש המון דיבורים - חלקם דיבורים בלתי נסבלים.

אהוד אולמרט: שמעתי את השאלות.

אהוד אולמרט: ראשית, אנחנו מדברים עם האוצר.

אהוד אולמרט: אין כאן איזשהו מצב של מלחמה, התנגחות התכתשות אישית - בוודאי שלא עם החבורה הזאת.

אהוד אולמרט: זאת בשונה ממה שהיה מקובל בתקופה שבה אדוני כיהן באוצר.

אברהם-בייגה שוחט: בתקופה שבה אני כיהנתי באוצר היה שיתוף פעולה עם שר המסחר והתעשיה.

אהוד אולמרט: יכול להיות, אבל לא עם ראש עירית ירושלים.

אהוד אולמרט: שם הכל התנקז בסופו של דבר להורדת ידים מול שר האוצר.

אהוד אולמרט: אבל לא אגלה כאן איך זה נפתר, כדי שלא להביך את שנינו.

אהוד אולמרט: יש בינינו הידברות.

אהוד אולמרט: הפערים הם בלתי נסבלים.

אהוד אולמרט: כשזה לא נפתר בעיריה, אתה לא יכול לשבת בשקט משום שבסוף הכל מוטל עליך; אתה ראש העיר, וצריך לפתור את הבעיה.

אהוד אולמרט: כאן אתה אומר - זה מה שהמדינה רוצה להשקיע בענין הזה - בסדר.

אהוד אולמרט: אתה יכול לשבת בשקט ולומר שהכל בסדר.

אהוד אולמרט: אבל אני אומר לכם שיש כאן

אהוד אולמרט: קוצר ראות וחיפוש אחר הדרך הקלה להתמודדות עם הבעיות, זאת במקום להעז, בגישה קצת פחות קונבנציונלית.

אהוד אולמרט: אני לא יכול להשלים עם זה.

אהוד אולמרט: אני מוכרח להתעקש על הדברים האלה.

יעקב ליצמן: תודה, אדוני השר.

יעקב ליצמן: אבקש מאמיר לוי להציג את עמדת האוצר.

אמיר לוי: אחלק את ההתייחסות שלי לשלושה חלקים: בחלק הראשון אני רוצה להציג מעט נתונים, תמונה תקציבית ומעט אינדיקטורים; בחלק השני - דברים משמעותיים מאוד שכן נעשו למען התעשיה מנקודת מבטנו; בחלק השלישי - מה מכאן והלאה.

אמיר לוי: אני רוצה לטעון טענה אחת, שאולי תשמע לכם עכשיו מעט מוזרה.

אמיר לוי: עם זאת, אנסה להסביר בהמשך הדברים מדוע אני טוען אותה: לדעתנו, מה שקרה בשנים האחרונות בתחום התעשיה, הצעדים שהממשלה נקטה לטובת התעשיה או הצעדים שבהם היא נקטה שהשפיעו בצורה חיובית על התעשיה - ואני מסייג את תחום המדען, אליו אתייחס בסוף - לא התרחשו במשך שנים רבות, אם בכלל.

אמיר לוי: אני חושב שיש לצעדים הללו השפעה דרמטית ומכרעת על התעשיה בישראל.

אמיר לוי: אני שב ומסייג שזה לא כולל את המדען, אליו אתייחס באופן נפרד.

אמיר לוי: מעט נתונים: ראשית, תקציב משרד התמ"ת אכן ירד ב-37%, כפי שהוצג כאן.

יעקב ליצמן: באלו שנים?

אמיר לוי: החל בשנת 2000.

אמיר לוי: זה לא התקציב היחיד שירד בסכומים הללו.

אמיר לוי: תקציב משרד השיכון ירד באותו היקף, תקציב משרד התיירות ירד בהרבה יותר מכך, תקציב משרד החקלאות - כולם ירדו בשליש עד 50%.

אמיר לוי: אם כן, תקציב משרד התמ"ת איננו התקציב היחיד שבו חלה הירידה הזאת.

אמיר לוי: אין זה סוד שהמדיניות שלנו היא להקטין את חלקה של הממשלה ולהקטין את ההוצאה הציבורית מהתוצר.

אמיר לוי: לא רק שאיננו מתביישים בכך; אני חושב שמשק כלכלי מפותח צריך להתגאות בכך שחלקה של הממשלה הוא חלק שהולך וקטן עם התקציב, ואילו החלק המשמעותי יותר בתקציב הוא חלקו של המגזר העסקי.

אמיר לוי: אני מניח שזה איננו הדיון הראשון שבו אתם משתתפים - היו לפנינו משרדים נוספים, ויהיו גם אחרינו, וכולם באים עם אותן טענות לגבי ההפחתה בתקציב שלהם.

אמיר לוי: לדידם של מי שגורסים שהתקציב לא צריך להיות גדול כל כך מתוך התוצר, אין מנוס מביצוע הפחתות.

אמיר לוי: גם תקציב התמ"ת עבר הפחתות, וברור שמדובר בהפחתות משמעותיות.

אמיר לוי: זה גם לא סוד - לא בקיצוץ אחד וגם לא בשניים - שההצעה המקורית שלנו היתה לקצץ יותר בתקציב הבטחון ופחות בתקציבי המשרדים.

אמיר לוי: בסופו של דבר זאת איננה ההחלטה של הפקידות המקצועית במשרד האוצר; יש ראש ממשלה, יש שר ביטחון ויש מליאת ממשלה.

אמיר לוי: יש ממשלה, ולמרות הצעותינו - כל ההחלטות שהוגשו לאישור ועדת הכספים ולאישור הכנסת הן החלטות שהממשלה החליטה עליהן בתום סדרה של פשרות כאלה ואחרות.

אמיר לוי: אציג קצת נתונים כדי להפיג מעט את החשש: למרות שהתקציבים אכן ירדו - גם במשרד התמ"ת וגם במשרדים אחרים שציינתי - בכל זאת יש אינדיקטורים מצויינים בשנה האחרונה, ואמנה אחדים מתוכם: שיעור הצמיחה עמד על 4.3%; הייצוא גדל ב-20.8%; הייצוא התעשייתי - ב-21%.

אמיר לוי: הכל בשנת 2004 בהשוואה לשנה קודמת.

אמיר לוי: ייצוא ענפי טכנולוגיות עלית זינק ל-11.5 מיליארד דולר.

אמיר לוי: שנת השיא – שנת 2002; ייבוא מוצרי השקעה לישראל – וזוהי האינדיקציה הטובה ביותר לרמת ההשקעות – גדל ב –20% בשנת 2004 ועמד על 6 מיליארד דולר, כש-80% מהייבוא הזה מהווים מכונות וציוד.

אמיר לוי: זוהי השקעה ולא שום דבר אחר; הייצור התעשייתי גדל בשנת 2004 ב-6.6% בהשוואה לשנת 2003; גיוסים בהשקעות בהייטק הסתכמו ב-1.2 מיליארד דולר בשנת 2004 - גידול של כ-60% בהשוואה לשנת 2003.

אמיר לוי: זאת בהשוואה ל-28 מיליון דולר שהיו בשנת 2003.

אמיר לוי: אמרתי שהיה קיצוץ, ואמרתי שהקיצוץ הזה נועד להקטין את חלקה של הממשלה.

אמיר לוי: סייגתי את המדען ומיד אתייחס לכך.

אמיר לוי: עם זאת, יש אינדיקטורים מצויינים - גם לייצוא, גם לתוצר, גם לייצור תעשייתי, גם להשקעה, גם לקרנות הון סיכון, שם הייתרון היחסי שלנו, ולדעתנו אסור להתעלם--

יעקב ליצמן: שאל אותך חבר הכנסת כהן: אם היה כל כך טוב והרווחת, למה קיצצת?

אמיר לוי: אשיב לכל השאלות בסיום הדברים.

אמיר לוי: כעת אני עובר לחלק השני, שעוסק בדברים שכן עשינו היום - דברים שבעינינו נכונים מאוד למשק, ובוודאי לתעשיה: (1) הפחתות מסים - היתה הפחתת מס חברות מ-36% ל-30%.

אמיר לוי: זאת איננה הפחתה שהולכת ברגל; כל אחוז אחד כזה הוא 350 מיליוני שקלים בשנה.

אברהם-בייגה שוחט: זה גם בפועל?

אמיר לוי: חלקו כבר בפועל.

אמיר לוי: החל משנת 2007 - כל ההפחתה--

יעקב ליצמן: כמה החלק שכבר בפועל?

אמיר לוי: 2%.

אמיר לוי: הפחתה שניה: הפחתה במס מעסיקים, שצפויה להתחיל השנה.

אמיר לוי: הפחתה שלישית: הפחתה במס עבודה, ואתם מכירים אותה; המס השולי על העבודה ירד מ-59% ל-49%.

אמיר לוי: בסופו של דבר, חלק גדול מהעובדים עובדים בתעשיה ולא במשרד האוצר, וצריך להביא את זה בחשבון.

אמיר לוי: בסופו של דבר, אם אתם שואלים אותנו אם נכון לתת שקל תמיכה ישירה, סובסדיה, או להפחית את השקל הזה במסים - אין לנו ספק שמבחינה כלכלית ומבחינת המכפיל של זה הרבה יותר נכון להוריד את השקל הזה מהמס.

אמיר לוי: מעבר לכך, נעשו לא מעט רפורמות מבניות במשק והשקעה בתשתיות, שחלקן נוגעות ישירות בתעשיה.

אמיר לוי: אמנה אחדות מתוכן: (1) להפחתת ההוצאה הציבורית יש בסופו של דבר השפעה על הרבית.

אמיר לוי: במהלך השנתיים האחרונות הרבית במשק ירדה בצורה משמעותית מאוד.

אמיר לוי: כל תעשיין וכל בעל עסק יספר לכם על משמעות העובדה שיש לנגד עיניו רבית נורמלית - אני מניח שאפשר להשתמש במונח הזה, "רבית נורמלית" - זאת בהשוואה למצב לפני שנתיים-שלוש.

אמיר לוי: יש לכך השפעה אדירה על האטה של צמיחת ענפים.

אמיר לוי: זה לא יכול היה לקרות בלי אותה הקטנה בהוצאה הציבורית.

חיים אורון: באמריקה זה היה למרות שההוצאה הציבורית גדלה.

אברהם-בייגה שוחט: לעומת זאת, ביפן היתה רבית אפס במשך 10 שנים, ולא היתה צמיחה.

אמיר לוי: אין בכלכלה אקסיומות, ואני מנסה להציג את כל התמונה.

אמיר לוי: זה נדבך על נדבך, ושום דבר לא עומד בפני עצמו.

אמיר לוי: אני אנסה למנות את כל מה שיש כאן; אפשר לקבל חלק ואפשר לא לקבל כלום.

אמיר לוי: זו התמונה, וכל אחד יכול לעשות אתה כהבנתו.

אמיר לוי: הנקודה השניה היא תשתיות.

אמיר לוי: אמנה חלק קטן של השינויים שמתרחשים בזמן האחרון.

אהוד אולמרט: אולי בהזדמנות הזאת תביאו את הרשימה שנתתם לי לפני שבועיים - רשימת הפרוייקטים של התשתיות שמזה שנתיים מכינים אותה באוצר כדי שהיא תהיה מוכנה ואפשר יהיה להראות לי כמה פרוייקטים תשתיתיים בוצעו בהקצבה של האוצר, שעומדת על 20 מיליארדי שקלים לשנה.

אמיר לוי: בתחום התשתיות אני רוצה לגעת רק בשלוש תשתיות עיקריות: (א) תחבורה.

אמיר לוי: כביש 6 - גם במקטע הדרומי שלו התחילו בעבודות.

אמיר לוי: בסופו של דבר הוא אמור להגיע דרומה.

אמיר לוי: 20 מיליארדי שקלים ברכבת; (ב) גז טבעי - חברת הגז הטבעי התחילה בעבודות להנחת הגז הטבעי.

אמיר לוי: אנחנו על סף החלטה להאריך את צנור הגז הטבעי דרומה, ולהגיע בסופו של דבר עד סדום; (ג) תשתיות תקשורת - אינטרנט מהיר והשקת הדור השלישי שהתחיל בישראל.

אמיר לוי: כל אלו הם בסופו של דבר פרמטרים שמשפיעים מאוד על החלטה של תעשיינים לאיזו מדינה לבוא והיכן להשקיע.

אמיר לוי: נגעתי כעת במעטפת, הנוגעת לכלל המשק ולכלל העסקים.

אמיר לוי: יש שינויים ספציפיים שנעשו בתמ"ת.

חיים אורון: התעשיינים שלנו בורחים לעולם, ומהעולם לא באים לכאן.

חיים אורון: אלו הנתונים של השנה שעברה.

אמיר לוי: זה לא נכון.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת אורון, אנחנו ניתן לך את רשות הדיבור.

אמיר לוי: בנוסף, יש כמה דברים מעבר למעטפת שבה נגעתי - חלקם ממש בפונקציית הייצור.

אמיר לוי: בנוסף, ישנם כמה מהלכים משותפים לנו ולמשרד התמ"ת.

אמיר לוי: בראשון נגעתם כאן - חוק עידוד השקעות הון.

אמיר לוי: תקוותי שהוא כן יגיע לאן וידון כאן, זאת משום שהוא כולל שינויים משמעותיים מאוד לטובת התעשיה.

אמיר לוי: המשמעותיים שבהם הם מה שכינינו "מסלול ירוק".

אמיר לוי: נציג זאת בצורה מסודרת, אבל לא צריך יותר אישורים מראש ואין מגבלה תקציבית במסלולים החלופיים.

אמיר לוי: בנוסף, ישנם שני מסלולי מיסוי חדשים בחוק לעידוד השקעות הון, ונציג זאת כשנגיע לוועדה.

אמיר לוי: במסגרת חוק המו"פ-מדען ראשי: זוהי הצעת חוק שעברה קריאה ראשונה, והיא יושבת על שולחן הוועדה.

אמיר לוי: מדובר במתן אפשרות להוציא ידע לחו"ל.

אמיר לוי: זהו מהלך משותף של שני המשרדים, כשהכוונה היא למשוך משקיעים זרים.

אהוד אולמרט: נדמה לי שבוועדת הכנסת הוחלט היום להעביר את זה לוועדה משותפת בראשות ועדת הכספים - היתה בקשה לרביזיה.

אמיר לוי: גידול במספר המהנדסים - גם אלו שהתחילו וגם אלו שמסיימים, ולא אכנס למספרים.

אמיר לוי: פתחנו מסלול חדש בתוך המדען הראשי, שמאפשר שמאפשר ייבוא ידע לתוך ישראל.

אמיר לוי: הציג קודם מנכ"ל משרד התמ"ת מהלך משותף של ננו טכנולוגיה וכניסה של המשרד בשיתוף עם האקדמיה לתחום הזה.

אמיר לוי: לגבי מה שקורה מכאן והלאה - וכאן אני מתחבר לשאלותיהם של חברי הכנסת שוחט ואורון ביחס לשאלה האם מתקיימים דיונים: כוונתנו היא אכן להגיע להבנה עם המשרד.

אמיר לוי: אני חושב שבתחום תקציבי המחקר והפיתוח אנחנו קרובים להבנות - להגיע בסופו של דבר לאיזשהו סיכום ארוך טווח, שיצליח לחזור לשנת השיא.

אמיר לוי: שנת 2002 תמיד הוצגה כאן בוועדת הכספים ובדיונים כשנת השיא מבחינת תקציבי המדען הראשי.

אמיר לוי: הכוונה היא ליצור איזושהי מסגרת של הסכמה בינמשרדית, לפיה נחזור בצורה מדורגת לאותה שנת 2002.

אמיר לוי: מתקיימים דיונים בין המשרדים לגבי שאר הנושאים שהמשרד מבקש.

אמיר לוי: צריך לזכור שהיכולת מוגבלת מאוד, ואתם מכירים את זה.

אמיר לוי: זאת איננה הדרישה היחידה.

אמיר לוי: בדיון שקדם לדיון הזה, ואני בטוח שכך גם בדיון שיתקיים לאחר מכן - תשמעו לא מעט דרישות נוספות.

אמיר לוי: לחברי הכנסת יש גם נושאים שחשובים להם, שנמצאים על האג'נדה.

אמיר לוי: בסופו של דבר, במסגרת המקורות הקיימים, חשוב לנו מאוד לשמור על אותו יעד גרעון והוצאה שקבעה הממשלה.

אלישע ינאי: - - -

אמיר לוי: אני לא מכיר את השקף הזה.

אמיר לוי: הכוונה היא לחזור במונחים תקציביים נטו - מה שתקציב המדינה משלם - למה שהיה בשנת 2002, בהנחה שאותו מכפיל יישאר.

אמיר לוי: זוהי הכוונה, ונשב על הפרטים באופן נפרד.

אמיר לוי: לסיכומו של דבר, ניסיתי להציג את התמונה הכוללת - גם של אותם קיצוצים והפחתות.

אמיר לוי: אני אומר שוב – אנחנו לא מסתתרים מאחוריהם.

אמיר לוי: הצגתי מה עמד בפני הממשלה, ואלו הן ההחלטות.

אמיר לוי: אנחנו בהחלט חושבים שתקציב הממשלה צריך לקטון.

אמיר לוי: אני חושב שנעשו לא מעט דברים משמעותיים מאוד מבחינת התעשיה, וניסיתי להציג זאת.

אמיר לוי: לגבי החלק השלישי - אני מקווה שבסופו של דבר נצליח להגיע להבנות עם המשרד, זאת משום שיש לא מעט נושאים חשובים ורפורמות שמונחים על שולחנם של שני המשרדים.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: רשות הדיבור לשר.

אברהם-בייגה שוחט: אדוני השר, תגיד גם משפט על התרופות – על הסיפור עם אמריקה.

אברהם-בייגה שוחט: זה חשוב מאוד.

אהוד אולמרט: אני רוצה לומר משפט ביחס לדברים של אמיר: יש צדק מסוים בדבריו – מה אתם רוצים מאתנו; הממשלה החליטה על התקציב הזה, וזה גוזר לנו מראש מסדרונות מאוד צרים.

אהוד אולמרט: בהצגה הזאת יש גם אמת, אבל לא את כל האמת.

אהוד אולמרט: זאת משום שהממשלה מחליטה על פי המסלולים שמתווים לה אנשי האוצר.

אהוד אולמרט: אלא מה?

אהוד אולמרט: הם מגדילים קצת או מורידים קצת, אבל את המסלול אתם קובעים.

אהוד אולמרט: כעת אומר לך למה לעולם אין סיכוי שיורידו את תקציב הבטחון כפי שאתם רוצים - כי אין לאוצר אומץ לבוא לממשלה עם שני סטים של ספרים.

אהוד אולמרט: מעולם לא עשיתם את זה.

אהוד אולמרט: אני לא מאשים עכשיו לענין זה לא את הפקידות ולא את השר.

אהוד אולמרט: אני מגדיר כעובדה: מעולם לא באים ואומרים - רבותיי, זה תקציב אל"ף וזה תקציב בי"ת.

אהוד אולמרט: תקציב אל"ף מתאים למי שחושב שאסור לגעת בתקציב הבטחון, ומכך נגזרים דברים מסויימים.

אהוד אולמרט: לעומת זאת תקציב בי"ת הוא תקציב אחר, שבו קיימת אותה תקרת הוצאה - מכבדים את תקרת ההוצאה - אבל יש בו הקצאות אחרות לתעסוקה, לעידוד מנועי צמיחה, לפריפריה וכולי.

אהוד אולמרט: הממשלה תבחר.

אהוד אולמרט: ברגע שבו זה יעמוד כאן, יתנהל ויכוח אמיתי בממשלה.

אהוד אולמרט: כל עוד אתם לא עושים את זה, אתם למעשה לא מותירים לממשלה שום ברירה אלא להתקפל בהתאם לאופן שבו אתם מתקפלים.

אהוד אולמרט: אתם יודעים שהדברים שאני אומר הם אמת.

אהוד אולמרט: לבקשתו של בייגה, אתייחס לנושא התרופות: כיוון שזה נוגע גם ביחסים שלנו עם ארצות הברית, אהיה מאוד מדוייק בניסוח.

אהוד אולמרט: תקופה ארוכה מאוד היה לנו ויכוח עם הממשל האמריקני בקשר למדיניות ההגנה על רישום תרופות.

אהוד אולמרט: בסך הכל, האמריקאים היו מעוניינים כמובן שנקבע בארץ הלכות מחייבות, שתואמות את הסטנדרטים הבינלאומים בתחום הזה.

אהוד אולמרט: בעבר היינו ברשימה המחמירה של הארצות שמפירות את כללי זכויות היוצרים של האמריקנים - Priority Watch List.

אהוד אולמרט: הם הורידו אותנו מהרשימה המחמירה והשאירו אותנו ברשימה בעקבות סדרת צעדים שבוצעו במדינה בשנים האחרונות בתחום אכיפת זכויות יוצרים.

אהוד אולמרט: הם באו עם ציפיה - שאנחנו נמשיך בענין.

אהוד אולמרט: בעקבות זאת, צוות בינמשרדי ישב תקופה ארוכה, והגיע לסדרת הבנות שהיה בהן משום שיפור משמעותי.

אהוד אולמרט: בין היתר באופן עקרוני - הסכמה גם להגנה של חמש שנים על תרופות אתיות; דהיינו - לפני שאנחנו מתירים לייצר את התרופות הללו כתרופות גנריות בארץ.

אהוד אולמרט: באותו שלב שמענו הרבה מאוד שבחים, וגיבשנו את זה לכלל הצעת חוק.

אהוד אולמרט: הודענו לאמריקאים שאנחנו עומדים לחוקק חוק בענין הזה.

אהוד אולמרט: דבר נוסף שעמד על הפרק ביננו לבינם הוא מה שקשור בתשלום זכויות יוצרים בנושא המוסיקה.

אהוד אולמרט: בנושא הזה, עמדת כל משפטני משרד המשפטים היתה אחת:

אהוד אולמרט: איננו צריכים לשלם כפי שהאמריקאים טוענים שאנחנו צריכים לשלם.

אהוד אולמרט: אבל ניתן פסק דין בבית משפט מחוזי, שטען את הפרשנות האמריקאית לחוק, ועמד בסתירה להבנה של אנשי הפרקליטות את החוק.

אהוד אולמרט: אנחנו הודענו לאמריקאים - שר המשפטים הודיע זאת אז בתאום אתי - שאנחנו נכבד את הכרעת בית המשפט ולא נגיש ערעור על הענין.

אהוד אולמרט: כלומר, נלך לקראת האמריקאים, שפסק הדין תאם את ציפיותיהם.

אהוד אולמרט: ניהלנו משא ומתן מפורט עם האמריקאים, כאשר לכל אורך הדרך הם אומרים - בסך הכל, אנחנו מודים שאתם עושים מאמץ גדול ללכת לקראתנו.

אהוד אולמרט: ב-17 באוקטובר 2004, נציב הסחר האמריקאי כאן רוברט זוליק - שהפך עכשיו תת שר החוץ - שישב אתי וניהל אתי, עם הצוות שלי ועם הצוות הבינמשרדי משא ומתן, הודיע לי בסיומו שלמעשה כל הבעיות פתורות.

אהוד אולמרט: עשינו אז צהריים חגיגי בארץ, ולאחר מכן הוא מסר לעיתונאים הודעה.

אהוד אולמרט: כשהעיתונאים שאלו אותו - אבל מה עם הרשימה השחורה, כי האמריקאים לכאורה איימו להחזיר את שמנו לרשימה השחורה בפרסום שהוא מחוץ למסלול השנתי הרגיל שהם מפרסמים במועד כלשהו במאי, אמר זוליק אז, לפני העיתונאים כאן בארץ - הואיל שלא נותרו פערים ביננו לבין הישראלים, אני לא רואה בעיה שאני צריך להתייחס אליה.

אהוד אולמרט: סוכם שאני אגיע לוושינגטון במועד כלשהו בחודש נובמבר בשנה שעברה, ואפגש עם ארגון הפארמה האמריקאי, ולמעשה נגיע להסכם בכתב, שיסכם את כל הנקודות שעמדו על הפרק ביננו לבינם.

אהוד אולמרט: משהגעתי לשם, אומרים לי האמריקאים - אין שום אפשרות להגיע להסכמה, כי כל הפשרות שהסכמתם להן לא מקובלות על חברות הפארמה האמריקאיות, שדורשות יותר לאין ערוך - אני לא רוצה להכניס אתכם כרגע לפרטי הדרישות שלהם; הן דורשות דברים שאי אפשר לקבל ואין שום סיבה לקבל.

אהוד אולמרט: נפגשתי עם חברות הפארמה האמריקאיות - היתה פגישה מצויינת.

אהוד אולמרט: אמרתי להם את דעתי, ולאחר מכן באתי לנציב הסחר האמריקאי, שהוא בדרג של שר קבינט.

אהוד אולמרט: אומר לי מר זוליק - אנחנו לא יכולים לחתום כי חברות הפארמה שלנו לא מסכימות.

אהוד אולמרט: הוא הודה שעשינו מאמצים גדולים.

אהוד אולמרט: לא היתה לו שום טענה על כך שנהגנו שלא כראוי בזמן המשא ומתן, כפי שהעיתונות הישראלית ניסתה לייחס לנו.

אהוד אולמרט: אבל התוצאה היתה - הם לא יכולים לחתום אתנו על הסכם.

אהוד אולמרט: באותו מעמד, נטלתי על עצמי אחריות שלפעמים שמורה לשר, ואמרתי לו - אני מציע לך עכשיו הצעות take it or leave it בשלושה נושאים מרכזיים.

אהוד אולמרט: אני מוכן להציע לך הגמשה מסוימת בעמדה שלנו, בתנאי שאתה מודיע לי כעת שאתה מקבל את זה, וגמרנו את הענין.

אהוד אולמרט: אם לאו - לא היו ההצעות.

אהוד אולמרט: כלומר, זה לא יהיה בסיס למשא ומתן עתידי.

אהוד אולמרט: הצעתי לו את ההצעות, והוא אמר - תן לי שעה.

אהוד אולמרט: משנסתיימה השעה הוא צלצל ואמר שהחברות האמריקאיות מתעקשות.

אהוד אולמרט: אמרתי - אוקיי.

אהוד אולמרט: אי לכך, הכללנו את פרק התרופות - וזו למעשה הצעת הפשרה הראשונית שהצענו לחברות האמריקאיות, ועליה משרד הסחר האמריקאי אמר לנו שאלו הן פשרות מתקדמות מאוד.

אהוד אולמרט: תחילה אמרו לי יועציי - בוא לא נחוקק את הענין.

אהוד אולמרט: אמרתי - לא; אני מכבד את הדברים שעליהם הודענו מראש שאנחנו מתחייבים.

אהוד אולמרט: תיאמנו את זה גם עם החברות הישראליות.

אהוד אולמרט: אגב, אני לא מסתיר את העובדה שאני מדבר אתן.

אהוד אולמרט: זוהי חובתי.

אהוד אולמרט: זהו דבר מובן מאליו.

אברהם-בייגה שוחט: האם מדובר בדברים שהם עדיין under פטנט?

אהוד אולמרט: אני לא רוצה להיכנס לזה.

אהוד אולמרט: כל הבעיה היא כשמדובר ב-under פטנט; השאלה היא כמה שנים יש הגנה לפטנט.

אהוד אולמרט: הנורמה היא חמש שנים, והם רוצים להתחכם בכל מני דרכים כדי שזה יהיה יותר מחמש שנים.

אהוד אולמרט: למה?

אהוד אולמרט: משום שיש להם תחרות עם חברות ישראליות - אני לא רוצה לומר חברה ולכן אני אומר חברות, אבל כל אחד מבין.

אהוד אולמרט: אני מתייעץ עם החברות הישראליות כי אני נשלחתי לממשלת ישראל כדי להיות שר התעשיה הישראלית, ולא שר התעשיה האמריקאית - כמובן באיזונים הנכונים, אבל להגן גם על החברות שלנו בגבולות המקובלים במסגרת הסכמי הסחר העולמיים, האמנות הבינלאומיות והכללים שמחייבים כל מני צדדים כמובן.

אהוד אולמרט: לא בצורה פרועה, אלא בצורה שעומדת בהתאם לסטנדרטים.

אהוד אולמרט: אם כן, החלטנו לכלול את פרק התרופות במסגרת חוק ההסדרים.

אהוד אולמרט: לפתע הגיעה פניה אס.

אהוד אולמרט: או.

אהוד אולמרט: אס - האמריקאים אומרים: אם אתם תחוקקו את הענין הזה, שברנו את כל הכלים, כי מה שאתם עושים כאן זה דברים נוראיים.

אהוד אולמרט: זה אחרי שהם אמרו מלכתחילה על החקיקה הזאת שמדובר בוודאי בצעד גדול קדימה.

אהוד אולמרט: אמרתי - תראו רבותיי, לאור הניסיון שהיה לי אתכם, אני מוכן להקפיא את הליך החקיקה במסגרת חוק ההסדרים, אבל בשני תנאים: (א) שאתם תתחייבו שלא לשנות את הסיווג שלנו.

אהוד אולמרט: אם אתם משנים במילא את הסיווג שלנו ומעבירים אותנו ל-priority watch list, אני כבר אעשה את זה; (ב) שנסיים את המשא ומתן תוך מספר שבועות, כי אני לא רוצה להפסיד את מועד חקיקת חוק התקציב ולהשאר תקוע בסוף קרח מכל הצדדים.

אהוד אולמרט: הם אמרו - ניתן לכך תשובה.

אהוד אולמרט: כעבור למעלה מחודש שבו לא קיבלתי אף תשובה להצעה הזאת, הודעתי לאמריקאים לפני שבוע שאם עד היום, בתום היום, לא אקבל תשובה להצעות, אני אנחה את נציגיי להודיע לוועדת הכפסים שהיא יכולה לדון בפרק התרופות בחוק ההסדרים - שאני לא מטיל על כך שום אמברגו.

אהוד אולמרט: אם האמריקאים יחליטו שהם מעלים אותנו בסיווג של הרשימה שחורה - שיעלו.

אהוד אולמרט: אני חושב שיש גבול.

אהוד אולמרט: אנחנו נהגנו בצורה הגונה בלתי רגילה לכל אורך המשא ומתן.

אהוד אולמרט: הקפדנו ללכת לקראת כל הסטנדרטים המקובלים בעולם בתחומים האלה.

אהוד אולמרט: מצד שני, גם עם טובי הידידים שלנו, אני אינני מוכן לאפשר למישהו להתל בנו כאילו אנחנו כחומר ביד היוצר.

אהוד אולמרט: בשום פנים ואופן לא.

אהוד אולמרט: אם כן, אם עד היום בערב לא אקבל שום איתות מהאמריקאים על כך שהם מוכנים להגיע איתנו להבנות - בצירוף הגדרות לגבי ההבנות האלה, פחות או יותר - מבחינתי אפשר לאשר את הפרק הזה מחר.

אהוד אולמרט: אז יכניסו אותנו ל-priority watch list כמו הרבה מאוד מדינות באירופה.

יעקב ליצמן: תודה, אדוני השר.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת אורון, בבקשה.

חיים אורון: הפתיחה התארכה מאוד, ויש לי הרגשה שגם אני אצא לאחר שאדבר.

חיים אורון: אני לא בטוח שזוהי המתכונת הראויה של הדיון שצריך להתקיים כאן.

חיים אורון: אדוני היושב ראש, ייתכן שהדיון הזה מתקיים בשלב מוקדם מדיי או מאוחר מדיי.

חיים אורון: יתכן שבדומה למה שקרה בשנה שעברה, שר התמ"ת יגיע להסכמה עם שר האוצר, כמה חברי כנסת ילחצו, וזהו.

חיים אורון: אמיר, אני מודה שכבר שמעתי את ההרצאה על ההתפתחות החיובית של המשק כתוצאה מהפעולות שלכם יותר מפעם אחת.

חיים אורון: בנוסף, השתכנעתי שלמעשה אין על מה לדון.

חיים אורון: כלומר, זהו מסלול חיובי.

חיים אורון: כי האבטלה שעומדת על 10%, למשל, לא בפרמטרים של האוצר.

חיים אורון: העובדה שהשנה אנחנו עולים לראשונה בגידול הייצוא שלנו ביחס לגידול הייצוא בעולם, ולא מפגרים אחריו - לא בהשפעתכם.

חיים אורון: אגב, זה מה שקרה.

חיים אורון: כל החגיגה הזאת נובעת מכך שהתקרבנו השנה סוף סוף לקצב הגידול בסחר העולמי גם בגידול של הייצוא הישראלי.

חיים אורון: עד השנה שעברה פיגרנו אחריו בסדרי גודל.

חיים אורון: לראשונה אחרי 12 שנה - היו שלוש שנים בהן פיגרנו בגדול אחרי הגידול בעולם; העולם צמח ואנחנו נשארנו מאחורה.

חיים אורון: השנה הגענו לקצב של העולם.

חיים אורון: בנוסף, השפענו על מצב היורו וקבענו את שער הדולר הנמוך.

חיים אורון: הכל אנחנו עשינו.

חיים אורון: ובכל זאת, יש כאן 10% אבטלה.

חיים אורון: אני לא יודע על מה אתה מתלונן בדיוק, אדוני השר.

חיים אורון: אתה אומר שלא מביאים לך אלטרנטיבות לממשלה.

חיים אורון: סלח לי, האלטרנטיבות מונחות כאן.

חיים אורון: אנחנו עומדים להוריד השבוע 3.5 מיליארדי שקלים מהמעסיקים, מתוכם שליש לפחות מגיע בגלל ההסכם על הפנסיה.

חיים אורון: כל השאר זה מתנות שמחלקים.

חיים אורון: אמר לך אמיר – שקל לעידוד הצמיחה מול שקל הורדת מסים, אני רוצה שקל להורדת מסים.

חיים אורון: הוא אמר לך את הכל.

חיים אורון: אז למה אתה בא אלינו?

חיים אורון: אם זוהי המדיניות, זה מה שיצא גם בתוצאות - לא יהיה לכם כסף כי הוא כבר לא יכול לקצץ יותר בבריאות.

חיים אורון: רענן, תאמין לי - אתה עוסק בזה פחות; אנחנו עוסקים גם בזה.

חיים אורון: אין לו מה לקצץ יותר בבריאות.

חיים אורון: אין לו מה לקצץ יותר בחינוך.

חיים אורון: הגרף שהצגת נכון לחלוטין.

רענן דינור: אבל לא ביקשתי; ביקשתי דבר אחר.

חיים אורון: חברים יקרים, זוהי מתמתיקה אלמנטרית: אם אי אפשר לקצץ יותר בבריאות ובכל הנושאים האחרים שסימנת - איפה נשאר לקצץ?

קריאה: הוא רצה בבטחון.

חיים אורון: עזבו, חברים - אני מכיר את הפטנטים האלה.

חיים אורון: זה היה תמיד הפטנט שלי - להגיד תוריד מהבטחון.

חיים אורון: עכשיו אני כבר לא אומר את זה כי אני יודע שזה חסר תכלית.

רענן דינור: אמרנו שיתנו לנו לקבוע סדר עדיפות.

רענן דינור: השר אמר את זה בצורה ברורה מאוד.

יעקב ליצמן: נניח שהיו נותנים לך 3 מיליארד שקלים, בלי הספר הכחול הזה, ואומרים לך - תעשה הכל מחדש.

יעקב ליצמן: מה היית עושה אחרת?

רענן דינור: הראיתי לכם.

חיים אורון: רענן, עם התקציב שיש לך היום כפי שאני מכיר אותו - ואני קצת מכיר אותו - אין לך את המקורות שמופיעים בדף הזה; אלא אם כן תבוא ותגיד – הכשרה מקצועית זה לא אני.

חיים אורון: אם אתה רוצה לעמוד בסדרי העדיפויות שמנית כאן – אין שום קשר בין סדרי העדיפויות הללו, כגון הגדלת ההשתתפות בשוק העבודה והורדת שיעור האבטלה.

חיים אורון: בנושא הזה אתם לא פועלים.

רענן דינור: כל הנתונים שנתתי לך זה לא פועלים?

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: יורם בליזובסקי, בבקשה.

יורם בליזובסקי: במשקל תקציבי שלקח על עצמו מגבלות, השאלה שחייבת להתבקש היא האם ההקצאה כפי שהיא מוצעת היא ההקצאה האופטימלית.

יורם בליזובסקי: כשאנחנו מדברים על תקציב משרד התעשיה, שעוסק בנושאים שהם מחוללי צמיחה, התשובה שנובעת מהשאלה שלי היא שההקצאה איננה אופטימלית, ושאולי מקבלים את המצב for granted.

יורם בליזובסקי: כלומר, הדברים יסתדרו מאליהם - גם בלא סיוע מיוחד ופרטני לאותם סעיפים שהם מחוללי הצמיחה.

יורם בליזובסקי: אני לא חולק על כך שהמשק איננו ממצה את פוטנציאל הצמיחה שלו, הגם שהוא שיפר את מצבו בשנת 2004 ועבר למסלול של צמיחה.

יורם בליזובסקי: בלא דחיפה ובלא חיזוק, השאלה היא האם בשנת 2005 נמצא את עצמנו בהאצה.

יורם בליזובסקי: אנחנו עוסקים רבות בהשוואות בינלאומיות.

יורם בליזובסקי: כאשר עומדות אלטרנטיבות היום בפני איש העסקים, במציאות של פתיחות עולמית - ושם המשחק הוא האלטרנטיבות - אין ספק שהמשק הישראלי נחות מבחינת מה שהוא מציע לאיש העסקים בהשוואה למשקים אחרים.

יורם בליזובסקי: אתמול בערב קיבלנו תוצאות של סקר שהזמנו מהמכללה למנהל בנושא מפעלים קטנים.

יורם בליזובסקי: מדינת ישראל מציעה במכלול 1:30 ממה שמדינות אירופאיות - מהמודרניות והמפותחות ביותר - מציעות בתחום המפעלים הקטנים.

יורם בליזובסקי: כשניהלנו את הוויכוח בנושא החוק לעידוד השקעות הון, הוכחנו מה נותנות מדינות אחרות בתחום הזה.

יורם בליזובסקי: אני מניח שנשמע מיד מאלישע מה מדינות אחרות נותנות בתחום המחקר והפיתוח.

יורם בליזובסקי: יש כאן התעלמות מהעובדה שבפני איש העסקים הישראלי יש אלטרנטיבות; האלטרנטיבות הן בדרך כלל למוצלחים ולאלו שיכולים להשתלב בקלות יחסית במערך העולמי.

יורם בליזובסקי: כתוצאה מכך, מי שישאר יהיו ה-second best, הרמה השניה והשלישית.

יורם בליזובסקי: שאלה היא האם אנחנו רוצים את המשק הישראלי כמשק מדשדש ונגרר אחר משקים אחרים, או שמא אנחנו רוצים לתת לו את מה שאנחנו צריך לקבל כדי להתמודד ולעמוד בשורה הראשונה.

יורם בליזובסקי: אני חושב שיש כאן החמצה בחלוקה של האוצר לגבי סדרי העדיפויות.

יורם בליזובסקי: בייגה ציטט כאן ציטוט אומלל של מישהו מאגף תקציבים, שרוצה לראות את המשרד הזה כמשרד שמפקח על המחירים.

יורם בליזובסקי: אני הייתי במשרד הזה כמה שנים, ואני יודע להעריך את חשיבותו של המשרד ואת יכולתו.

יורם בליזובסקי: אני חושב שכאשר אנחנו רואים את סדרת הנתונים הרב שנתיים לגבי הסכומים שהמשרד מקבל לתקציב הפעולות, אני חושב שיש כאן החמצה.

יורם בליזובסקי: אני לא בא להגן על המשרד ועל חשיבותו של השר במשרד אלא על הנושא שבו הוא מטפל ועליו הוא אחראי - אני חושב שיש כאן החמצה.

יעקב ליצמן: תודה, אדוני.

יעקב ליצמן: דניאל בנלולו לא נמצא, חברי הכנסת אפללו וכהן עזבו.

יעקב ליצמן: אלישע ינאי, בבקשה.

אלישע ינאי: ראשית, אני סבור שיש בעיה שאיננה מובנת לנו במדינה די צורכה.

אלישע ינאי: אציג מעט מספרים כדי שנבין במה מדובר: 60% מהייצוא התעשייתי של מדינת ישראל הם ההייטק - 13 מיליארד דולר.

אלישע ינאי: הדבר העיקרי שמאפשר ייצוא של הייטק הוא מוחות ואנשים, ויש לנו אותם.

אלישע ינאי: עשינו נפלאות בחינוך.

אלישע ינאי: תזכרו את המספר: כל התל"ג של המדינה, שעומד על קצת יותר מ-100 מיליארד דולר; כל תקציב המדינה - מספר כמו 50 מיליארד דולר; כל ייצוא התעשיה - 22-23 מיליארד דולר.

אלישע ינאי: מתוכו אנחנו ה-13 מיליארד.

אלישע ינאי: אין שום בעיה שה-13 מיליארד שלנו יהפכו ל-26 מיליארד.

אלישע ינאי: המדינה הזאת מדשדשת למרות כל המדדים שהזכרת, אמיר - אנחנו במקום נחות מאוד בתל"ג; ירדנו לאחור.

אלישע ינאי: אתם, כוועדת הכספים, שהיא ה-board הכלכלי של המדינה, צריכים להבין שדואגים קודם כל למנועים, קודם כל שיהיה income, ואחר כך נראה למי לחלק אותו.

אלישע ינאי: הייצוא הגדול ביותר של ארצות הברית הוא בסך הכל 200 מיליארד דולר.

אלישע ינאי: הם 200 מיליארד ואנחנו 13 מיליארד.

אלישע ינאי: סין - 190 מיליארד דולר, ואנחנו 13 מיליארד.

אלישע ינאי: כל התעשיה הזאת בעולם עומדת על כ-2,600 מיליארד דולר.

אלישע ינאי: איפה הבעיה?

אלישע ינאי: שירותי מחשוב הם 100 ביליון בעולם, ציוד ממוחשב וכן הלאה.

אלישע ינאי: 2.6 טריליון או 2,600 מיליארד.

אלישע ינאי: בשקף הקודם, שחלקכם מכירים, עלות המהנדסים היא 4 דרגות: הציר היקר הוא אמריקה, גרמניה ו-UK - 150.

אלישע ינאי: אצלנו - 100, ואצל המנוולים האלה - 30.

אלישע ינאי: הם הסכנה.

אלישע ינאי: מה זה אומר?

אלישע ינאי: ה-RND שמשקיעים בעולם עומד על 10% מהמחזור בתחום שלנו.

אלישע ינאי: כלומר, אם מוכרים 2,600 מיליארד, משקיעים 260 ביליון.

אלישע ינאי: אם מהנדס עולה 100 אלף, צריך 2.6 מיליוני מהנדסים.

אלישע ינאי: אם מהנדס עולה 40 אלף, צריך 6.2 מיליוני מהנדסים.

אלישע ינאי: אני טוען שסין, שמייצרת 350 אלף בשנה והודו שמייצרת מספר דומה - להזכירכם, אנחנו מייצרים 8,000 - מייצרים היום מיליון בשנה, כי כולם רצים כ-real business people אחרי התעשיה הזאת של ה-2.6 טריליון.

אלישע ינאי: יש עודף מהנדסים בעולם.

אלישע ינאי: כעת זוהי תחרות גוג ומגוג – מי יחטוף את העבודה אליו.

אלישע ינאי: אם פעם היה מחסור, זה נבע מכך שהסינים וההודים לא נחשבו.

אלישע ינאי: אראה לכם גרפים לגבי מה שקורה בהודו ובסין.

אלישע ינאי: אני רואה את זה ביומיום.

אלישע ינאי: יש עודף מהנדסים בעולם.

אלישע ינאי: אין לי ספק בכך שהשכר אצלנו יהיה חייב לרדת.

אלישע ינאי: הדולר-שקל הורג אותנו.

יעקב ליצמן: גם אצלנו יש עודף מהנדסים?

אלישע ינאי: אנחנו לא נחשבים.

אלישע ינאי: היו לנו אלף, והיום יש לנו 8,000 בוגרים.

אלישע ינאי: עשינו נפלאות.

אלישע ינאי: לדעתי, אנחנו צריכים כעת להביא את העבודה אלינו - במילה צברית, בכסאח שאין לי מילים לתאר אותו - כי נגדנו פועל כל העולם.

אלישע ינאי: כולם רוצים למשוך את זה אליהם.

אלישע ינאי: המדען הראשי קוצץ, וראינו את המצגת הטובה של רענן.

אלישע ינאי: אם כן, חצי מאותם 750 מיליוני שקלים שחסרים בהשוואה לשנת 2004 - 343 מיליוני שקלים - הם המדען.

אלישע ינאי: תבינו, אתם מנהלים ביזנס של 100 מיליארד בסך הכל.

אלישע ינאי: למוטרולה יש 35 - זה פי שלוש ממוטורולה, וה-board הרבה יותר קטן מהחדר הזה.

אלישע ינאי: זה לא ביזנס כל כך גדול.

אלישע ינאי: כל הייצוא שלנו הוא 13 מיליארד.

אלישע ינאי: אם אנחנו עושים עוד 13 מיליארד, כל המדינה עולה לתל"ג של 25 אלף דולר פר נפש.

אלישע ינאי: - - -כסף להכל - כי זה ביזנס של 50% ערך מוסף.

אלישע ינאי: אז למה ה-board צריך לדאוג?

אלישע ינאי: שנביא לכאן ביזנס.

אלישע ינאי: אין לכם פשוט מושג - אראה לכם את מה שקורה בהודו.

אלישע ינאי: כאן בשקף מופיע הייצוא של ארצות הברית.

אלישע ינאי: 171 ביליון בשנת 2003 חזר ל-200 בשנת 2005.

אלישע ינאי: בשקף הבא - אלו הם הבוגרים בשנת 1999.

אלישע ינאי: לסין היו 195, והיום הם עומדים על 350 אלף בשנה.

אלישע ינאי: מייצרים כאן מיליון.

אלישע ינאי: זוהי פשוט תחרות.

אלישע ינאי: אם כן, אנחנו נותנים סיוע שהוא סיוע כביכול.

אלישע ינאי: כי מה ראיתם בתקציב המדען?

אלישע ינאי: בשנה הזאת, לפי מה שאתם מציעים, התמלוגים גדולים יותר מהתקציב.

אלישע ינאי: אתם פשוט out of understanding.

אלישע ינאי: זה מה שאתם נותנים - 93 מיליוני שקלים.

אלישע ינאי: אז זה יהיה יפה מאוד שאמיר יעלה קצת.

אלישע ינאי: אבל אתם לא מבינים שאם אתם לא תדאגו לצמיחה - זה המנוע שיש לנו מתוכו 15 מיליארד.

אלישע ינאי: אתם לא מבינים את מה שקורה בעולם מסביב.

אלישע ינאי: אם כן, אתם צריכים להתעסק כאן ב-board, לדאוג בכל דרך אפשרית ולשאול אותנו מה אתם צריכים כדי שה-15 מיליארד יהיה 30 מיליארד.

אלישע ינאי: זאת השאלה.

אלישע ינאי: אין לכם שום דבר אחר.

אלישע ינאי: כל הרשימה הזאת משגעת, אבל מי עוד יכול לעשות את המספרים האלה?

אלישע ינאי: אני יודע שהאוצר הלך כאן בתוכנית יפה, בניסיון להעלות את זה כלפי מעלה.

אלישע ינאי: אבל תסתכלו לאיזה עמק הבכא הגעתם.

אלישע ינאי: אתם רוצים לסגור בשלוש שנים את הפער - וזה יפה באופן יחסי.

אלישע ינאי: אתם פשוט לא מבינים מה עושה סין.

אלישע ינאי: זה לא ייאמן.

אלישע ינאי: לא רק שהם זולים, הם נותנים 17% export incentive.

אלישע ינאי: אני מנסה לומר - ולא חשוב אם זה יהיה בפורום מצומצם יותר או פחות - שמוכרחים לנהל הידברות מתמדת.

אלישע ינאי: מוכרחים למצוא כלים.

אלישע ינאי: אני יכול להביא לכם 52 רעיונות בשנה, כמספר השבועות שיש בשנה, שהציעו לנו, למוטורולה, בכל מקום בעולם.

אלישע ינאי: זהו עסק דינמי, ולדעתי יש עודף מהנדסים בעולם בגלל הכמות שהם מייצרים.

אלישע ינאי: רציתי להראות לכם את השקף ההודי כדי שתבינו על מה אני מדבר.

אלישע ינאי: היום זוהי תחרות של גוג ומגוג.

אלישע ינאי: זהו שקף של ההודים.

אלישע ינאי: הם מייצרים 330 אלף engineers with college degrees בשנת 2005, המנוולים האלה.

אלישע ינאי: הם הולכים ל-480 אלף בשנת 2010.

אלישע ינאי: כל מה שאני אומר הוא שהעסק לא פשוט.

אלישע ינאי: אני מכיר את המלחמה הזאת בתוך העולם שלנו – מוטורולה - על בסיס יומי.

אלישע ינאי: אני מדבר בשם יושב ראש איגוד תעשיות האלקטרוניקה.

יעקב ליצמן: אם האוצר היה אומר שהתקציב שלך הוא 2.8 מיליארד שקלים, חלקו את זה בעצמכם.

יעקב ליצמן: האם היית מקבל את מה שאתה מבקש?

יעקב ליצמן: אני לא בטוח.

אלישע ינאי: התשובה היא לפתות.

אלישע ינאי: הסברתי בפתח דבריי: ה-RND הוא 10% בסך הכל.

אלישע ינאי: אם מוכרים 2.6 טריליון, ה-RND הוא 10%.

אלישע ינאי: השיטה היא לפתות.

אלישע ינאי: אתה צריך להיות זול על ידי מדען.

אלישע ינאי: אתה מטפל ב-10%, ואחר כך אתה מרביץ את המחזור, שהוא מכפיל של 10 על ה-RND.

אלישע ינאי: זוהי השיטה.

אלישע ינאי: אם כן, אם אתה נותן היום – כאילו – תקציב מדען, אתה מקבל אותו במכפילים של 15.

יעקב ליצמן: אלישע, היות שנערוך דיון בנושא השקעות ההון והמו"פ, אני מציע שנזמין אותך גם לדיונים האלה ונוכל להקשיב לדברים – תהיה אז נוכחות של יותר חברי כנסת.

יעקב ליצמן: בנוסף, השעה דוחקת לנו.

אלישע ינאי: רציתי רק שתבינו את הבעיה.

יעקב ליצמן: אני שב ואומר: גם אם היו עושים תקציב מאפס, אני לא בטוח שהיית מקבל את מה שאתה מציע.

יעקב ליצמן: עם זאת, נשאיר את הנקודה הזאת לדיון הבא.

יעקב ליצמן: רענן, זוהי עמדתי, וזכותך לחשוב אחרת.

יעקב ליצמן: חברת הכנסת יולי תמיר, בבקשה.

יולי תמיר: בפתח הדברים, בעקבות הדברים של אלישע ינאי, אני רוצה לומר משהו שקשור גם למשרד התמ"ת, ואני זקוקה גם לעזרתך, רענן: סוגרים את בית הספר להנדסאים באוניברסיטת תל אביב.

אלישע ינאי: לא סוגרים.

אלישע ינאי: נטפל בזה ביחד.

אלישע ינאי: No way.

אלישע ינאי: הייתי בחו"ל ולכן שתקתי שבוע.

יולי תמיר: אם כן, אני מבקשת גם את עזרתך.

יולי תמיר: אני מבקשת לציין שני דברים: ראשית, לגבי אכיפת חוקי עבודה - גם בתקציב הנוכחי, האכיפה של מינהלת העובדים הזרים גדולה לאין ערוך – נדמה לי שהוקצבו 18 מיליוני שקלים למינהלת של העובדים הזרים.

רענן דינור: התייחסתי לכך בפרזנטציה.

רענן דינור: אם היא נמצאת לפנייך, יש שם התייחסות ממוקדת מאוד לאכיפת חוקי העבודה.

יולי תמיר: אבל לא ראיתי שיש לכך ביטוי תקציבי.

רענן דינור: ועוד איך - אני אשיב מיד.

יולי תמיר: זהו נושא שמדאיג אותי באופן מתמשך.

יולי תמיר: אין שום סיבה לכך שאנחנו יושבים כאן ומחוקקים אם יש לכם 12 חוקים לאכוף, ו-20 איש כדי לעשות את המלאכה.

יולי תמיר: זאת בדיחה.

יולי תמיר: נדמה לי שהענין של העובדים הזרים – ואני מברכת עליו - הגיע לאיזושהי רוטינה, וכעת יש להפנות את המשאבים לכיוון השני.

יולי תמיר: הנושא השני – ואולי מקומו איננו כאן אלא בדיון אחר: אני מסתכלת על התקציבים שהולכים למעונות היום.

יולי תמיר: לא הבנתי - ואני מתקשה להבין גם היום – את הסיבה לכך שהם צריכים להיות במשרד התמ"ת.

יולי תמיר: אני חושבת שכל הנושא של מעונות יום היה צריך לעבור למשרד החינוך בצורה מסודרת.

יולי תמיר: זה היה מוריד מכם חלק מההתייעלות שבאמת לא יכולה להיות מקצועית-פדגוגית בתחום המשרד שלכם.

יולי תמיר: בנוסף, אולי זה היה מעלה את כל שאלת החינוך של הגיל הרך, שאלה שחשובה מאוד לאמהות עובדות.

יולי תמיר: כשאני מסתכלת על מספר הילדים, אני נוכחת לצערי שהוא גדל באופן מאוד איטי בשנים האחרונות.

יולי תמיר: כלומר, אם רוצים להכניס אמהות למעגל העבודה, הכלי הזה התנוון באמצע שנות ה-80, ולא ממשיך להתקדם בשנים האחרונות.

יולי תמיר: מעבר לכך, אני מסכימה עם כל הדברים שאמר אלישע.

עופר לביא: אני רוצה לומר לאמיר ש-reference ההשוואה לשנה קודמת הוא חשוב וחיוני, אבל הוא לא נכון.

עופר לביא: אם היינו רוצים לעשות השוואה נכונה, היינו הולכים לטרנד של השנים האחרונות כדי לבדוק היכן היינו צריכים להיות אם היינו ממשיכים לגדול בצורה נכונה, והיכן אנחנו נמצאים היום.

עופר לביא: בעקבות בדיקה כזאת, היית מגלה פער מהותי.

עופר לביא: נקודה נוספת לגבי תקציב המדען: אני מזדהה באופן מלא עם כל הדברים שאמר אלישע ינאי.

עופר לביא: אני מבקש להוסיף פן אחד נוסף:

עופר לביא: מעבר לצורך הכלכלי לפתות ולדחוף קדימה, המדען משתתף אתנו בסיכון.

עופר לביא: עובדה זו גורמת לכך שהחברות הישראליות מעזות יותר ונמצאות יותר בחזית הידע.

עופר לביא: בלי זה זה לא קיים.

עופר לביא: זה הרבה מעבר לפן של שיקול בין מדען לבין - - - מנוף צמיחה.

עופר לביא: אלמנט אחרון: הזמן נוקף.

עופר לביא: אינו דומה תקציב מדינה שבו משתמשים בנתח היחסי של התקציב לרבעון הראשון כאשר ב-31 במרץ יהיה לנו תקציב חדש, לתקציב מדען, שבו חברות לא פועלות אם הן לא מקבלות את ההחלטה ואת התמיכה.

עופר לביא: לכן צריך לייחד את תקציב המדען ולהחליט לגביו.

עופר לביא: אני מקבל בברכה את הדברים שאמר אמיר לגבי המשימה של הגעה לשנת השיא, אבל בואו נבחר נכון את שנת השיא, ונבדוק את זה ברמה של פעילות ולא של מרכיבים.

עופר לביא: יש לבחור את שנת השיא ולהגיע אליה.

עופר לביא: זה המינמום שצריך לעשות.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: גב' לאה ליברמן-בנדר בבקשה.

לאה ליברמן-בנדר: אני רוצה להביע מחאה חריפה וקולנית - - - אני רוצה להיכנס לשקף 17 במצגת שהציג מנכ"ל המשרד.

לאה ליברמן-בנדר: הכותרות יפהיפיות ונהדרות.

לאה ליברמן-בנדר: נאמר בספר התקציב שההכשרה המקצועית תהיה מופרטת לחלוטין עד שנת 2006 – היא יוצאת ממשרד התמ"ת ועוברת לידיים פרטיות.

רענן דינור: צריך לדעת לקרוא.

רענן דינור: הדברים שאת אומרת פשוט לא נכונים.

רענן דינור: את מטעה.

יעקב ליצמן: אדוני המנכ"ל.

לאה ליברמן-בנדר: טיוב פעילות שירות התעסוקה – נהדר.

לאה ליברמן-בנדר: מ-16 מחוזות עומדים לרדת ל-5 מחוזות.

יעקב ליצמן: השאלה אם מרחיבים את המחוזות.

לאה ליברמן-בנדר: גם את הלשכות כבר הורידו מ-72.

לאה ליברמן-בנדר: לגבי תוכנית ויסקונסין – אשמח לדעת כמה כסף מוקצה לתוכנית.

לאה ליברמן-בנדר: פרוייקט הורים יחידים – אני מבינה שמתוך מספר גבוה מאוד של אנשים שיושמו בעבודה, כ-2,100 בלבד קבלו על התמדה מעבר לארבעה, חמישה או ששה חודשים.

לאה ליברמן-בנדר: כלומר, ההשמות היו על עבודות זמניות וחלקיות רובן ככולן.

לאה ליברמן-בנדר: זה מאפיין את כל המשק - גם כשמדברים על ירידה בת עשירית האחוז באבטלה, זה באותה צורה: במשרה חלקית זמנית או עבודות יזומות במקרה הטוב.

לאה ליברמן-בנדר: קידום תעסוקה ביישובים ובמגזרים נבחרים – אשמח לשמוע פירוט לגבי המקומות.

לאה ליברמן-בנדר: לסיום, מילה טובה לאוצר: אתם באמת ענקיים - אתם לוקחים את חוק שירות התעסוקה, ומרוקנים אותו מתוכן שנה אחרי שנה.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: אנחנו עומדים לקיים דיון לגבי נושא הרווחה ביום ראשון הקרוב.

קריאה: אני רוצה להציע דיון מיוחד בנושא התעסוקה.

יעקב ליצמן: קיבלתי – נערוך דיון כזה מיד אחרי התקציב.

קריאה: לפני התקציב.

יעקב ליצמן: אני לא אוהב חלומות באמצע היום.

יעקב ליצמן: אם אתם חולמים על כך שאנחנו עומדים לשנות כאן כל מני דברים גדולים - לא נראה לי שזה יקרה.

יעקב ליצמן: בנושא ההכשרה המקצועית: משום מה, בשלוש השנים האחרונות נסגר הקורס לסופרי סת"ם על, זאת על אף שהיתה דרישה.

יעקב ליצמן: אני פונה למנכ"ל ומבקש שהקורס ייפתח מחדש.

יעקב ליצמן: אני בטוח שיש דרישה לכך.

יעקב ליצמן: בנוסף, צועקים עלינו – לכו לעבוד.

יעקב ליצמן: אם כן, תנו לנו הכשרה מקצועית.

יעקב ליצמן: לגבי הכשרה מקצועית בתחום אחר – בתחום הטכנולוגיה – אדבר אתך, אדוני.

יעקב ליצמן: אדוני המנכ"ל, כמה משפטים לסיכום.

רענן דינור: אבקש להשיב תחילה לשאלה ששאלת את אלישע - אני לא בטוח שהוא שמע את השאלה: אילו היו ניתנים למשרדנו 3 מיליארדי שקלים, ואומרים תבנו את התקציב מחדש, היינו עושים זאת הרבה יותר טוב.

יעקב ליצמן: אמיר, הרעיון הזה מפריע לך?

יעקב ליצמן: בא השר ואומר: אני רוצה לעשות את זה.

יעקב ליצמן: תנסו אותי פעם אחת.

יעקב ליצמן: במשך 55 שנה, מעבר לטייס האוטומטי, לא עושים כמעט שינויים.

יעקב ליצמן: אין שר אחד שמותר לו לבוא ולומר - אני לא רוצה סעיפים א', ב', ג' וד'.

יולי תמיר: האוצר לא מאמין בשרים – אתה לא יודע?

אמיר לוי: חבר הכנסת ליצמן, אין שום מניעה לעשות את זה.

יעקב ליצמן: אני חוזר על השאלה: האם יש אפשרות להעביר את תקציב המדינה ולאפשר לכל שר לבצע חלוקה כרצונו, בתוך המסגרת של המשרד.

אמיר לוי: הוא רשאי לעשות את זה, ובתנאי שהוא יתקצב את ההוצאת הקשיחות, כמו שכר.

רענן דינור: אספר לכם סיפור קצר, והלקח מובן מיד: בזמן הדיון ביקש ממני בייגה להתייחס למפעל שעוסק בתכשיטים.

רענן דינור: זהו מפעל שבייגה הביא אותו לארץ כשר אוצר בזמנו.

רענן דינור: זהו מפעל יפהפה - 150 מיליוני שקלים ווליום שנתי.

רענן דינור: לאותו מפעל יש בעיה: הוא לא יכול לקבל מול הבנקים ערבויות די הצורך לצורך ייצוא.

רענן דינור: לא מדובר במפעל היחיד.

רענן דינור: יש לי מפעל מובהק כזה בתחום תעשית האלומיניום והמגנזיום.

רענן דינור: באנו לאוצר, ואמרנו: יש ארבע כלים בתחום עידוד הייצוא?

רענן דינור: יהיו חמישה כלים; הכלי החמישי ייקרא factoring.

רענן דינור: מה תפקידו?

רענן דינור: לתת הלוואות גישור למפעלים כדי שהם יוכלו לייצא יותר.

רענן דינור: אמרו – מה גודל הבעיה?

רענן דינור: אמרנו למכון הייצוא לעשות screening.

רענן דינור: מכון הייצוא הגיש מסמך לעילא ולעילא לגבי גודל הבעיה בתחום הזה של מימון הייצוא כשלא ניתן לקבל אשראי בבנקים.

רענן דינור: אמרנו – מתקציבנו, מתוך קרנות לעידוד הייצוא.

רענן דינור: מה אמר האוצר?

רענן דינור: חבר'ה קיבלתם ארבעה כלים בתחום עידוד הייצוא.

רענן דינור: כלי חמישי זה יותר מדיי.

רענן דינור: זוהי רמת ההנמקה.

רענן דינור: מביך, מביש, והמחיר שלו למשק הוא בלתי נסבל.

רענן דינור: אם יום אחד מישהו יתחיל לשלם מחיר גם על התשובות שהוא נותן, אולי המערכת תיראה כבר אחרת.

רענן דינור: זאת משום שיש גבול לכל מערכת בניצול של הכוח, ונדמה לי שעברנו את הגבולות.

רענן דינור: הדוגמה שסיפרתי כעת היא אמת לאמיתה, ואפשר לבדוק אותה עד הפיקסל האחרון.

רענן דינור: אגב, כל המשרד שלנו בנוי מיכולת מינוף.

רענן דינור: אם כל התקציב הזה היה עומד לרשותנו ולא נתון לגחמות, הכל היה נראה אחרת – הכל במגבלות תקציב המדינה.

יעקב ליצמן: אני קיבלתי את הערתו של אמיר על כך שהוא מוכן לכך.

רענן דינור: מאה אחוז - ממחר בבוקר.

רענן דינור: כעת לשאלות שהועלו כאן:

רענן דינור: בתקציב המדינה לשנת 2005 יש אכן הגדרה שבה אנחנו מוציאים את מרכזי ההכשרה המקצועית להפעלה חיצונית.

רענן דינור: אין סיבה שהמדינה תהיה המפעיל של מרכזי ההכשרה המקצועית.

רענן דינור: זה עולה לנו המון, זה לא מספיק טוב, ובכל מכרז להכשרה מקצועית שאני מוציא החוצה אני מקבל תוצאות טובות יותר ממה שהעובדים שלי יודעים לעשות במרכזי ההכשרה – וצר לי לומר זאת.

רענן דינור: אי לכך, קיבלנו החלטה – בתאום מלא עם האוצר - להוציא החוצה את מרכזי ההכשרה המקצועית בתהליך מסודר, בלא לפגוע במורים, תוך מתן עדיפות למורים להיקלט במסגרות החדשות.

רענן דינור: מי שקורא את התקציב ומבין מכך שסוגרים את מרכזי ההכשרה המקצועית, אחת משתיים: או שאנחנו לא ניסחנו נכון או שהקורא לא מבין נכון.

רענן דינור: נכון הוא שיש לנו מעט אוכפים ביחס למספר האוכפים בתחום העובדים הזרים.

רענן דינור: לכן אנחנו משנים את השיטה, ועובדים בשיטה של ריכוזי מאמץ.

רענן דינור: לכן לאחרונה עבדנו במגזר הערבי בריכוז מאמץ של כל כלי האכיפה, והגענו להישגים טובים.

רענן דינור: לא זאת בלבד: אנחנו נבוא עם שינויים בחוק – בדרך כלל מדובר בשינויים בתקנות – כדי ליצור מכפילי כוח בתחום האוכפים.

רענן דינור: אף אחד במדינה לא ייתן לי היום עובדי מדינה נוספים כדי לאכוף.

רענן דינור: אני גם לא רוצה לעשות זאת; יש לי דרך אחרת כדי להגיע לתוצאות בתחום האכיפה.

רענן דינור: אשר לנושא של עובדים שאוכפים בתחום העובדים הזרים – מרביתם אינם עובדי מדינה קבועים.

רענן דינור: לפיכך, ההעברה מתחום לתחום היא בלתי אפשרית לפי סיכומים שהיו לי בזמנו עם האוצר.

רענן דינור: אני יכול להתחייב שמחודש יולי האחרון – והצגתי זאת גם במצגת – הגדלנו פי 300 את התפוקות של תחום אכיפת חוקי עבודה.

רענן דינור: במחצית השנה מאז הקמנו את אגף האכיפה, עלינו מרמה של 600 ל-1,200.

רענן דינור: פי שתיים.

רענן דינור: זה רק בתחום חוקי העבודה.

רענן דינור: אגב, 80% בתחום עבירות על חוקי עבודת נוער ושכר מינימום.

רענן דינור: זוהי הדרך שלנו להתמודד.

רענן דינור: לגבי נושא מעונות היום: אני לא רוצה להתחיל להתפלמס בשאלה מדוע זה נמצא במשרד התמ"ת ולא במשרד החינוך, כי זה עלול להביא אותי להתבטאויות שבוודאי אצטער עליהן.

רענן דינור: עם זאת, אני יכול לומר לך שבכל הקשור לתחום המעונות הגענו לתוצאות טובות מאוד - פריסה של מעונות חדשים ומשפחתונים.

רענן דינור: אם יתקיים דיון בנושא התעסוקה, אשמח לפרוס את כל מהלך המעונות.

רענן דינור: דווקא בתחום המעונות הגענו להשגים מאוד מעניינים.

רענן דינור: אני חוזר להערות של גב' ליברמן-בנדר: מה פירוש "תיאום פעולות בשירות התעסוקה"?

רענן דינור: אנחנו רוצים להוריד תקורות וכתוצאה מכך אנחנו מצמצמים לשכות.

רענן דינור: את כל הלשכות סביב תל אביב ריכזנו במקום אחד.

רענן דינור: הייעול של המהלך הזה הוא לאין ערוך.

רענן דינור: זה עובד בצורה הרבה יותר טובה - בדוק לפי סקר לקוחות, ולא בהתאם להתרשמות של מישהו מבחוץ.

רענן דינור: לכן מחובתנו לייעל את השירות.

רענן דינור: מאז נכנסה אסתר דומיניסיני לכהן כמנכ"ל שירות התעסוקה, השירות שינה את פניו.

רענן דינור: כמות ההשמות, כפי שהצגתי קודם בשקפים, הוכפלה פי שלושה.

רענן דינור: מספר השירותים שאנחנו נותנים בפועל גדל פי עשרה לערך.

רענן דינור: בשנת 2004 הגענו ל-20% השמה מכלל הפונים.

רענן דינור: אתם יודעים מהו המספר המקביל בשנת 2002?

רענן דינור: 4%.

רענן דינור: אתם מבינים מה אני נותן לכם כאן?

קריאה: כמה זמניים וכמה עבודה חלקית?

רענן דינור: התייחסתי לכך קודם, במהלך הצגת הדברים.

רענן דינור: אנחנו מודדים התמדה בעבודה כעבור חצי שנה.

רענן דינור: כלי המעקב שלנו לא יודעים לקחת כל עובד באשר הוא, וללוות אותו עד 120.

רענן דינור: לכן, לפי הספרות בעולם, אנחנו יודעים לחתוך את זה בחצי שנה.

רענן דינור: לאחרונה, ביקשתי לקבל חיתוכים גם כעבור תשעה חודשים וגם כעבור שנה.

רענן דינור: לאחר שאראה את החיתוכים אדע להתייחס.

רענן דינור: אבל במונחים של חצי שנה - נתתי את הנתונים כאשר הצגתי את המצגת.

רענן דינור: לגבי נושא ויסקונסין, הנתונים ידועים: 20 מיליוני שקלים למרכז, כפול ארבעה מרכזים.

רענן דינור: התוצאה היא 80 מיליוני שקלים.

רענן דינור: זה פורסם בכל מקום אפשרי.

רענן דינור: לגבי פרוייקט הורים יחידים – מדדנו רק את מענקי ההתמדה.

רענן דינור: לא כל הנשים מקבלות מענקי התמדה כי לא כולן מתמידות.

רענן דינור: הן גם מחליפות ג'ובים.

רענן דינור: נכון, יש גם משרות חלקיות.

רענן דינור: עיקר הבעיה אצלנו בתחום הורים יחידים הוא בתחום כושר ההתמדה, ולא בתחום הצע המשרות.

רענן דינור: הוכחנו זאת בפרוייקט, כאשר מתוך 25 אלף הורים יחידים, 16 אלף קיבלו הצעות עבודה.

רענן דינור: לא היה לכך תקדים, אח ורע.

רענן דינור: האם יש מה לעשות?

רענן דינור: הרבה מאוד.

רענן דינור: בין השאר – בשירותים תומכי עבודה; במעונות, בצהרונים, בפתרון לנשים שעובדות במשמרות.

רענן דינור: כל אלו אינם מצויים ארסנל הפתרונות הפורמלי של המדינה.

רענן דינור: בעקבות הפרויקט הזה, עליו חתמנו עם האוצר בשנת 2003, אנחנו בונים היום סט כלים נוסף לעידוד היציאה לשוק העבודה, בעיקר נשים.

רענן דינור: באשר לנושא קידום התעסוקה ביישובים ובמגזרים נבחרים: ראשית, יש לנו כמה פרוייקטים – יש פרוייקט תעסוקה לחרדים שמתקיים במודיעין עלית, במסגרתו נכנסות נשים חרדיות לעבוד בהייטק.

רענן דינור: התוצאות מדהימות.

רענן דינור: הישגים ברי תחרות בכל חברה.

רענן דינור: אנחנו עושים את זה עם שתי חברות עסקיות.

רענן דינור: אשר להערת היושב ראש לנושא סופרי סת"ם:

רענן דינור: התמונה פשוטה מאוד – משנת 2003 נקבע שלהכשרה מקצועית מגיעים רק מקבלי הבטחת הכנסה.

רענן דינור: כיוון שבתמונת מקבלי הבטחת ההכנסה לא קיבלנו בקשות לסופרי סת"ם, לא פתחנו קורסים לסופרי סת"ם.

רענן דינור: משרד התמ"ת פותח היום כל קורס, ובלבד שיש התחייבות השמה של 70% לפחות.

רענן דינור: בהיעדר התחייבות השמה, אין לנו צורך לתת סדרי עדיפויות.

רענן דינור: לכן, אם יש סקטור כזה או אחר שבא ואומר – יש לנו יכולת לייצר מקומות עבודה, התשובה היא בהחלט כן.

רענן דינור: אם התשובה היא – אנחנו רוצים ללמוד כלימודים בוני חיים, מה שנקרא "השקעה בהון אנוש" – אני מתבייש לומר לכם שתקציב משרדי לא מאפשר להשקיע היום בהון אנוש.

רענן דינור: הוא מאפשר להיות מאוד אינסטרומנטלי, ולהשקיע אך ורק בהשמות לעבודה.

רענן דינור: לכן כל ההסכמים של המשרד משנת 2005 הם הסכמים שאם אין בהם 60% השמה אנחנו לא מאשרים את ההכשרה המקצועית.

רענן דינור: זאת איננה אידאולוגיה.

רענן דינור: אני חושב שהמדינה צריכה להשקיע בהון אנוש.

רענן דינור: אבל תהיו אתם במקומי.

רענן דינור: תגידו אתם מה אתם עושים עם מגבלה כזאת של תקציב - במי תשקיעו, במי שנמצא בהבטחת הכנסה או במי שרוצה להתפתח באשר הוא רוצה להתפתח?

רענן דינור: אם מישהו יודע לתת תשובה אחרת - שיקום ויגיד.

רענן דינור: אני לא יודע.

יעקב ליצמן: תודה, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מתנצלת על כך שהגעתי באיחור – נכחתי בוועדות אחרות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא רוצה שהדיון יסתיים לפני שאתייחס לנושא שאותו אני מובילה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לומר מילה לוועדה ולפרוטוקול: אדוני היושב ראש, אני חושבת שתקציב של 9 מיליוני השקלים לרשות לעסקים קטנים הוא שערוריה שאין כדוגמתה.

רוחמה אברהם-בלילא: אם אנחנו מדברים על יציאה ממיתון, על עצירת המשבר שבו היינו ועל יציאה לצמיחה, הוכח שבאמצעות הקרן מנענו את כניסתם של 11 אלף מובטלים למעגל האבטלה במהלך שנת פעילות אחת.

רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, יצרנו כאלף מקומות עבודה חדשים.

רענן דינור: יותר.

רוחמה אברהם-בלילא: רענן, כנושאת הדגל הזה כאן אני אומרת לך שאת התקציב של הרשות חייבים להכפיל מצד אחד, כאשר בתוך ההכפלה הזאת אני בהחלט רואה עידוד יזמות, בעיקר לנשים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני באה מהוועדה למעמד האישה ודנו בכך ארוכות היום בבוקר.

רוחמה אברהם-בלילא: אין לי צל של ספק שמשרד התמ"ת יכול גם לתת את הכלים הניהוליים בנוגע לאופן פיתוח העסק וניהולו הנכון.

רוחמה אברהם-בלילא: זהו אחד הפתרונות המהירים והיעילים ביותר לתשואות מיידיות.

רוחמה אברהם-בלילא: אמיר, אבקש שתעביר את הדברים הבאים לשר האוצר: הכפלה של התקציב לרשות מצד אחד.

רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, אני אעמוד בכל תוקף על העברת הצעקת החוק שלי בנושא עסקים קטנים ובינוניים.

רוחמה אברהם-בלילא: אם לא, אני פשוט אתנגד לתקציב הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודיעה את זה בפה מלא.

יעקב ליצמן: גם בנושא עסקים קטנים נדון בהזדמנות הקרובה.

יעקב ליצמן: רציתי לדבר גם על נושא היתרי העבודה בשבת.

יעקב ליצמן: מעבר לנושא השבת, אני רואה בכך נושא סוציאלי.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שמישהו צריך לעבוד בשבת ולקבל שכר פי 2.5 או 3.

יעקב ליצמן: זה מוריד עובדים מאמצע השבוע.

יעקב ליצמן: לצערי, יש חברות שנוהגות כך, כולל חברות ציבוריות וחברות שמקבלות סובסדיה מהמדינה.

יעקב ליצמן: כפי שאמרתי, נשאיר את זה לדיון אחר.