ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-02-10 11:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יעקב ליצמן: הסעיף על סדר היום זה פרק י"א בחוק ההסדרים - שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות).

ניר רייס: התיקון, אני אסביר את המהות שלו, אחרי זה אני אסביר את הרקע.

ניר רייס: במהות - התיקון הזה לחוק שירות צבא הקבע גמלאות, מאפשר למי שסיים את שירות הקבע שלו ויש לו ותק שלפחות 10 שנים לבקש מה שנקרא "הקפאת זכויות".

ניר רייס: דהיינו, הוא יוכל לקבל קצבה בהתאם לאחוזי הפנסיה שהוא צבר החל מגיל 67, בתמורה לויתור על פיצויי הפיטורים שלו.

ניר רייס: זה במהות.

ניר רייס: זאת אומרת, אם בעבר מישהו היה בפנסיה תקציבית, סיים את שירות הקבע שלו ולא הגיע לגיל הפרישה שבו יכול היה לקבל גיל פרישה, בעצם איבד את זכויות הפנסיה שלו, התיקון הזה שומר לאותם אנשים את זכויות הפנסיה שצברו לגיל הפרישה במשק.

ניר רייס: הרקע לתיקון הזה היה לאחר הסיכומים שהיו על צמצום במספר אנשי הקבע וההפחתה במספר גדול של אנשי קבע, גם בוותק יחסית גדול של מעל 10 שנים, התעורר הצורך לעשות את התיקון הזה שסוכם על דעת משרד הביטחון ומשרד האוצר.

ניר רייס: זה פחות או יותר העניין, אלא אם כן את רוצה להוסיף משהו.

איריס דנון: לא, אני חושבת אמרת את הדברים במלואם.

יעקב ליצמן: איך יכול להיות שהפעם האוצר אומר משהו שמסתפקים בזה.

יעקב ליצמן: אני במקומכם הייתי חושב כאן מי יודע מה שיש בפנים, הם לא כאלו נדבנים.

איריס דנון: אני חושבת שבעניין הזה האוצר הבין שמצב שבו אדם נמצא בסוף שנות ה-30 ללא זכויות פנסיוניות הוא מצב שלא יכול להיות סביר, בייחוד כשהמדינה בעצם מעודדת ביטוח פנסיוני.

איריס דנון: ולכן המהלך היה משותף ואני חושבת שהכל בהסכמה.

דני יתום: שתי שאלות.

דני יתום: שאלה ראשונה - מה קורה למי שצבר תשע שנים ו-11 חודשים בשירות קבע - מה יעלה בגורלו, מה הוא מקבל כאשר הוא פורש?

דני יתום: כי אני מבין שההסדר לא חל עליו, ההסדר חל רק על מי שצבר לפחות 10 שנים.

ניר רייס: ההסדר הזה שנעשה הוא מקביל למה שקיים כבר לגבי עובדי מדינה וזה החל מ-10 שנים.

דני יתום: לא, אבל מה קורה למי ששירת בצבא.

יעקב ליצמן: מה קורה בעובד מדינה?

יעקב ליצמן: אחר כך נגיע לצבא.

דני יתום: אנחנו מדברים על הצבא, אדוני היושב-ראש.

יעקב ליצמן: לא, אני יודע.

יעקב ליצמן: אני שואל קודם כל מה שקורה רגיל, אחר-כך נגיע לזה.

דני יתום: בסדר.

הראל בלינדה: הוא מקבל את פיצויי הפיטורים שלו, הוא מקבל את חופשת הפרישה וכל הדברים, כפי שנהוג עד היום.

יעקב ליצמן: לאיזה פנסיה הוא זכאי?

הראל בלינדה: הוא לא מקבל פנסיה.

הראל בלינדה: זה המצב היום.

הראל בלינדה: השינוי שנעשה כאן זה לתת זכות בחירה למי שמעל 10 שנים, להיכנס למסלול שאם הוא יבחר בו - כנראה שהוא יותר טוב לו.

דני יתום: לפי חשבון פשטני, אני מבין שיש כל מיני קטגוריות.

יעקב ליצמן: אני אמרתי לראש-הממשלה שהוא היה אצלי, שהוא הצליח לפלג את כל המפלגות בכנסת חוץ מש"ס.

יעקב ליצמן: מה הוא אמר לי - שהוא רוצה להכניס אותם לקואליציה.

יעקב ליצמן: אז אמרתי לו: "הבנתי שזה הפילוג הבא".

רוני בריזון: הוא הצליח בעיקר במפלגה שלו עצמו.

יעקב ליצמן: שם השיא.

חיים אורון: ליצמן, בינתיים השיא אצלך.

דני יתום: השאלה השניה.

דני יתום: האם אפשר לקבל תחושה כמותית, מספרית, מה קורה לאדם שמסיים 10 שנות קבע.

דני יתום: מה ההיקף של פיצויי הפיטורים?

דני יתום: אדם מסיים 10 שנות שירות קבע במסלול קרבי, מה הסכום הכולל שהוא זכאי לו כאשר צוברים את כל הזכויות שלו והוא לא בוחר להיכנס למסלול הקצבה מחד, ומה החשבון האקטוארי כאשר הוא מבקש לבחור במסלול הקצבה.

דני יתום: אני מבקש לקבל איזה תחושת מספרים.

איריס דנון: קודם כל, הזכויות הן כמובן פונקציה של השכר.

איריס דנון: אתה לקחת במקרה הזה כדוגמה לוחם שמן הסתם השכר שלו יותר גבוה ממישהו אחר שאינו לוחם.

איריס דנון: בגדול, היקף הזכויות הוא דומה.

איריס דנון: אין הבדל, אבל יש הבדל אחד שנותן incentive לפרט ללכת לאפיק הפנסיוני והוא ההבדל בפן של המיסוי.

איריס דנון: זאת אומרת, כשהוא מקבל מאתנו היקף זכויות במועד השחרור והוא בוחר לקבל את זה בצורה הונית.

איריס דנון: זאת אומרת, פיצויים לצורך העניין, מוגדלים.

איריס דנון: אזי הוא משלם על הפיצויים האלה מס שהוא בשיעור די גבוה.

דני יתום: מה שיעור המס?

איריס דנון: מעל תקרת הפטור זה לפי המס השולי שלו.

איריס דנון: שהחבילה היא די גדולה בפריסה שנתית, הוא כמעט תמיד מגיע לשיעור המס המקסימלי.

איריס דנון: לעומת זאת אם הוא בוחר באפיק של פנסיה, אזי הוא יכול ליהנות מכל מיני הטבות מס שזכאים להם היום גמלאים במדינת ישראל.

דני יתום: אבל הוא יוכל ליהנות מהטבות המס האלה רק בהגיעו ל-67.

איריס דנון: נכון.

איריס דנון: אבל עדיין שווייה של ההטבה נטו היא יותר גדולה מאשר שוויה של ההטבה ההונית נטו.

דני יתום: ברור.

דני יתום: יכול להיות שהוא יצבור בדרך עד הגיעו לגיל 67 עוד זכויות פנסיוניות?

איריס דנון: כן.

הראל בלינדה: הזכויות שלו מהצבא הן הזכויות שלו הצבא, הן מנותקות מנושאים אחרים או מפנסיה אחרת שתהיה.

יעקב ליצמן: יש הערה לעוד מישהו?

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: אפשר להקריא את הסעיף.

שגית אפיק: "46.

שגית אפיק: בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ"ה-1985, (בפרק זה - חוק שירות הקבע.

שגית אפיק: בסעיף 10 (א)(1), אחרי "12" יבוא "12(א)"; אחרי סעיף 12 יבוא: "יציאה מוקדמת לפנסיה - חייל שהסתיים שירותו לאחר ששירת עשר שנות שירות קבע, שאינו זכאי לקצבת פרישה לפי הוראות אחרות של חוק זה ושהתקיימו בו התנאים שנקבעו בפקודות הצבא, יחולו עליו הוראות סעיף 54(ג); ואולם אם הופחתה, הותלתה או נשללה קצבתו של החייל, כולה או מקצתה, לפי הוראות חוק זה, לא יחולו הוראות הסעיף האמור או תצומצם תחולתו לפי העניין.

שגית אפיק: הוראות סעיף זה לא יחולו על כל אחד מאלה: מי שקיבל מענק שחרור; מי שזכויותיו לגמלאות נשמרו לפי סעיפים 38 או 42(ב) או לפי חוק אחר.

שגית אפיק: (3) בסעיף 25, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: (ד) הוראות סעיף זה יחולו גם על שאיריו של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי סעיף 12(א) ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי הוראות סעיף 54 (ג).

שגית אפיק: ולעניין זה תבוא במקום הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר - הקצבה שהיתה מגיעה לו אילו במועד הפטירה כבר היה זכאי לה.

שגית אפיק: (4) בסעיף 34 (ג) אחרי "10" יבוא "12(א)" ואחרי 54 (ב) יבוא "ו-(ג)".

שגית אפיק: (5) בסעיף 54, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: חייל שבחר בזכויות לגמלאות לפי סעיף 12(א), תשולם לו קצבת פרישה, על אף האמור בסעיף קטן (א), מהחודש המתחיל אחרי היום שבו הגיע לגיל פרישת חובה, כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד-2004 (בסעיף קטן זה - גיל פרישת חובה); ואולם - אם פרש החייל לפי הגיעו לגיל פרישת חובה, מכל עבודה או משלח יד, מסיבות מצב בריאות לקוי, והחל לקבל עקב פרישה זו קצבה מכוח חיקוק, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, תשולם לו קצבת פרישה לפי חוק זה מהחודש שבו החל לקבל את הקצבה עקב הפרישה האמורה וכל עוד משתלמת לו הקצבה האמורה; אם פרש החייל מכל עבודה או משלח יד לפני הגיעו לגיל לפרישת חובה ואינו זכאי לקצבה לפי פסקה (1), תשולם לו קצבת הפרישה לפי חוק זה מהחודש המתחיל אחרי יום הפרישה מכל עבודה או משלח יד, אך לא לפני תום החודש שבו הגיע לגיל 60; אם החייל אינו זכאי לקצבת פרישה לפי פסקאות (1) או (2), אך הוועדה הרפואית קבעה כי אינו מסוגל להשתכר כדי מחייתו מחוץ לשירות, תשולם לו קצבת הפרישה גם בתקופה שבה אינו זכאי לה לפי הפסקאות האמורות, החל מהחודש המתחיל אחרי יום תחילת אי-כושרו וכל עוד נמשך אי-כושרו האמור, או כל עוד רואים אותו כמובטל לפי הוראות סעיף 163 לחוק הביטוח לאומי [נוסח משולב] התשנ"ה-1995".

שגית אפיק: "חוק שירות הקבע - תחילה ותחולה - (א) תחילתו של חוק שירות הקבע, כנוסחו בסעיף 46 לחוק זה, ב1- בחודש שלאחר פרסומו של חוק זה (בסעיף זה - יום התחילה), והוא יחול לגבי חייל שהתקיימו לגביו הוראות סעיף 12(א) לחוק שירות הקבע כנוסחו בסעיף 46 (2) לחוק זה, ששירותו בשירות הקבע הסתיים ביום א' בתמוז התשס"ג (1 ביולי 2003) או לאחריו; (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), הסייג לתחולה האמור בסעיף 12(א)(ב)(1) לחוק שירות הקבע, כנוסחו בסעיף 46(2) לחוק זה, לא יחול לגבי חייל ששירותו בשירות הקבע הסתיים בתקופה שמיום א' בתמוז התשס"ג (1 ביולי 2003) עד יום התחילה ושקיבל עקב שחרורו משירות הקבע מענק שחרור, ובלבד שהשיב את מענק השחרור בתוך שלושה חודשים מיום התחילה".

שגית אפיק: אתם תפרסמו איזה הודעה שאנשים יידעו?

שגית אפיק: כי שלושה חודשים זה זמן קצת קצר.

יעקב ליצמן: וזה רק חל מהחוק.

יעקב ליצמן: זאת אומרת, אחרי שהחוק עובר רק.

שגית אפיק: כן, רק אחרי שהחוק מתפרסם אפילו.

איריס דנון: בסדר, זה פחות רלוונטי משום שהגמלה בין כה מתחילה להשתלם הרי רק מגיל 67.

שגית אפיק: כן, אבל אתם רוצים את ההשראה של מענק השחרור בתוך שלושה חודשים.

יעקב ליצמן: תודה רבותיי, הסעיף הזה הסתיים.