ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2004-12-13 11:10

יחיאל חזן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יחיאל חזן: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 141), התשס"ד-2004.

יחיאל חזן: קיבלנו אישור לפצל את החוק.

יחיאל חזן: אנחנו צריכים להצביע על החוק הזה.

יחיאל חזן: לפני כן אני רוצה לאפשר לנציגי הבנקים להעלות את טיעוניהם.

ראובן רשתי: אני מנהל אגף ניירות ערך בבנק דיסקונט.

ראובן רשתי: אנחנו היינו כאן כבר בשני דיונים ונפגשנו גם עם נציגים של מס הכנסה (רשות המסים) בשבוע האחרון אך לא הגענו לכלל הסכמה בנוגע לקיזוזי הפסדים.

ראובן רשתי: אני מבקש להציג בפניכם את העמדה שלנו באמצעות דוגמה פשוטה.

ראובן רשתי: על-פי האפיון של מס הכנסה, שיטת קיזוז ההפסדים בנושא ניכוי מס במקור היא שיטה של מס כנגד מס, שזאת שיטה השונה משיטת החישוב הנהוגה בפקודת המס.

ראובן רשתי: אני מבקש ממר אוסקר אבו רזאק לתקן אותי אם אני טועה.

ראובן רשתי: בנושא הזה דיברנו על האפיון.

ראובן רשתי: האפיון שקבע מס הכנסה קבע שיטה ליניארית של חישוב קיזוז ההפסדים בשנת 2005.

ראובן רשתי: אני אתן דוגמה מספרית כדי להסביר על מה מדובר.

ראובן רשתי: לקוח קנה שני ניירות ערך זרים.

ראובן רשתי: נייר אחד הוא קנה ב-1.1.2004 ומכר אותו ב-1.1.2005, נוצר לו רווח של 1,000 שקלים; את נייר הערך השני הוא קנה גם כן ב-1.1.2004 ומכר אותו ב-1.1.2005, נוצר לו הפסד של 1,500 שקלים.

ראובן רשתי: למעשה ללקוח בחודש ינואר 2005 יש הפסד של 500 שקלים – בנייר אחד רווח 1,000 ובנייר שני הפסד 1,500.

ראובן רשתי: בנושא ניכוי מס במקור, מכיוון שבמשך כל התקופה הלקוח היה בשיעור מס של 35%, מהרווח בסך 1,000 שקלים ינוכה לו מס של 350 שקלים, 35%, ולעומת זאת על-פי האפיון של מס הכנסה הפסד יקוזז לפי שיעור של 15% בלבד, לא 35%, למרות שבמשך כל התקופה הנייר היה במשטר מס של 35%.

ראובן רשתי: זה אומר שעל הנייר שהלקוח הפסיד 1,500 שקלים הוא יקבל ניכוי של 15%, דהיינו 225 שקלים.

ראובן רשתי: 350 שקלים פחות 225 שקלים, הלקוח ישלם 125 שקלים מס למרות שהוא הפסיד 500 שקלים.

ראובן רשתי: זה מצב שאנחנו לא יכולים להשלים אתו.

ראובן רשתי: אנחנו מסתכלים על הלקוחות שלנו ואנחנו לא נוכל להסביר להם מדוע הם הפסידו ושילמו מס, לא נוכל להסביר את התופעה הזאת.

יחיאל חזן: תודה רבה.

יחיאל חזן: מישהו רוצה להוסיף דבר מה?

בנימין אלון: מה שאמרת יהיה רק בתקופת המעבר?

ראובן רשתי: לא.

אלדד בן-רובי: אני נציג לשכת עורכי-הדין.

אלדד בן-רובי: שתי נקודות שנוגעות גם כן לנושא קיזוז ההפסדים.

אלדד בן-רובי: ראשית, אנחנו חושבים שהיוזמה להקדים את הפחתת שיעורי המס על ניירות ערך זרים היא יוזמה ברוכה ונכונה.

אלדד בן-רובי: הססמה שהאוצר חרת כאן על דגלו ליצירת ניטרליות בין הנכסים היא הדרך הנכונה.

אלדד בן-רובי: אבל המגבלות שקיימות בינתיים בנושא קיזוז ההפסדים – והן שתיים לדעתי – מסכלות במידה רבה את המטרה הזאת.

אלדד בן-רובי: המגבלה הראשונה, יש סלים נפרדים לניירות ערך ישראלים וניירות ערך זרים.

אלדד בן-רובי: הסלים האלה, שבמקור היו אמורים להתבטל ב-2007 ביחד עם הביטול של כל שיעורי המס השונים, כרגע נשארים עד 2007.

אלדד בן-רובי: אנחנו לא רואים שום סיבה ליצור את הדיסוננס הזה בתקופת הביניים.

אלדד בן-רובי: המגבלה השנייה נוגעת לשיעורי המס השונים, כפי שכבר הוסבר כאן.

אלדד בן-רובי: לגבי הפסד בניירות ערך זרים מגיע המס שהנישום מקבל עד 15%; לגבי רווח בניירות ערך זרים בגין התקופה של העבר המס ממשיך להיות 35%.

אלדד בן-רובי: הדיסוננס הזה לא מקובל.

אהוד רצאבי: כמה בעיות שעולות בתיקון הזה לפקודת מס הכנסה וגם שאלות.

אהוד רצאבי: קיזוז בין סלים – דיברנו על זה כבר קודם.

אהוד רצאבי: יצרנו סל של ניירות ערך אחרים וסל של ניירות ערך זרים, כל אחד נשמר בפני עצמו כאילו זה מוצר אחר.

אהוד רצאבי: למעשה מבחינת הכלכלה הנורמלית והפשוטה זה רווח הון וזה רווח הון.

אהוד רצאבי: אני לא רואה סיבה שלא יתנו לקזז הפסד מרווח הון כנגד רווח מרווח הון.

אהוד רצאבי: מכיוון שזה יתאפשר מ-2007, כמו שאמר מר אלדר בן-רובי, אני לא רואה סיבה מדוע מה שנכון לינואר 2007 לא יתקיים כבר היום.

אהוד רצאבי: זאת אומרת, מי שהפסיד בסל אחד יוכל לקזז כנגד סל שני.

אהוד רצאבי: בכלל לא צריכים להיות שני סלים, זה הכול דבר אחד, הכול נקרא ניירות ערך.

אהוד רצאבי: לגבי הדיווח מחוץ-לארץ, אנחנו יכולים לדרוש את הדיווח מחוץ-לארץ כמו שאנחנו דורשים דברים אחרים.

אהוד רצאבי: מי שהוא גנב אנחנו נטפל בו כמו שמטפלים בגנבים.

אהוד רצאבי: יש לנו בעיה נוספת, הנושא של מגן המס.

אהוד רצאבי: אם אני הרווחתי מניירות ערך, נדמה לי שיש כלל הקובע שאם אני מפסיד יראו את המס שהייתי צריך לשלם לו הרווחתי וזה יהיה מגן המס שלי לעתיד לבוא.

אוסקר אבו-רזאק: אין דבר כזה.

אהוד רצאבי: זה מה שאני זוכר.

אהוד רצאבי: אולי אני זוכר לא טוב.

אהוד רצאבי: בכל מקרה, אם הפסדתי מנייר ערך זר – בזנן שאם זה היה רווח הייתי משלם 35% – הרי בשעה שיש לי הפסד מאותו סוג נייר ערך ההפסד שווה רק 15%, למעשה 20% הולכים לאיבוד, בשעה שבניירות ערך אחרים אם זה היה רווח הרי היינו משלמים את שיעור המס המלא.

אהוד רצאבי: למעשה יצרתם מצב שאם זה רווח אתם גובים את ה-35% ואם זה הפסד אז כפרת עוונות, מי שהפסיד "אכל אותה".

אהוד רצאבי: אני חושב שזה לא נכון.

אהוד רצאבי: דברים שלא בהכרח נמצאים בתיקון מספר 141 אבל הם לא ברורים לי: אגרות חוב סחירות: פנה אליי אדם – אני לא מבין בזה, אני לא מכיר את זה – ואמר לי שיש איזו בעיה עם אגרות חוב של חברות ישראליות שמונפקות בחוץ-לארץ.

אהוד רצאבי: האם זה נכון?

אהוד רצאבי: האם המס עליהן הוא מס רווח הון רגיל של 25% ולא 15%?

אהוד רצאבי: אגרת חוב של חברה ישראלית שנסחרת בבורסה בחוץ-לארץ מה המס שחל עליה?

אוסקר אבו-רזאק: היא חבה במס בשיעור 15%.

אהוד רצאבי: ואם זה לא נסחר בבורסה בחוץ-לארץ?

אוסקר אבו-רזאק: קח אגרת חוב של חברה ישראלית בישראל שלא נסחרת בבורסה - - -

אהוד רצאבי: זה 25%, זה רווח הון רגיל.

אהוד רצאבי: הוא ציין בפניי – ואני מבקש לשאול כאן

אהוד רצאבי: כי לא היה לי זמן להתעמק בזה – אגרות חוב של חברות כמו "בזק", חברת החשמל וכן הלאה, אם הן מנפיקות אגרות חוב - - -

אוסקר אבו-רזאק: אגרות חוב של חברת החשמל הונפקו אך ורק לתושבי חוץ.

אוסקר אבו-רזאק: אם חברת החשמל מכרה את זה לתושבי ישראל אז מישהו היה לא בסדר.

אוסקר אבו-רזאק: אם אגרות החוב של חברת החשמל ייסחרו בלפחות שני ערוצי שוק אז המס יהיה 15% ולא 35%.

דרור נגל: הורדתם לשניים?

אוסקר אבו-רזאק: לא הורדנו לשום דבר.

אהוד רצאבי: אם ישראלי רוכש בבורסה בחוץ-לארץ אגרות חוב של חברות ישראליות, כמו "פרטנר", "בזק" וכדומה.

אוסקר אבו-רזאק: כשתושב ישראל קונה את אגרת החוב שנסחרת בבורסה בחוץ-לארץ המס הוא 15%.

אוסקר אבו-רזאק: יכולה להיות בעיה רק לגבי אגרות חוב שלא נסחרות בבורסה, אבל זה אותו דבר גם אם אגרת חוב לא נסחרת בבורסה בישראל, אין הבדל.

אהוד רצאבי: יש בעיה כללית שהיא בכלל בעיה של רווח הון, כאשר אתה מוכר נייר ערך אחרי יומיים, כאשר חולק הדיבידנד אתה מקבל על הדיבידנד 25% ואת ההפסד אתה לא יכול לקזז כנגד הרווח הזה.

אהוד רצאבי: אבל זה לא נוגע ספציפית לתיקון מספר 141.

בנימין אלון: כמה שאלות אינפורמטיביות.

בנימין אלון: אני רוצה לדעת, הואיל ובזמנו הרפורמה של בן בסט למיסוי ההון לא הועברה בשלמותה, ואני לא חושב שחקיקה שאין בה האחדה, מין חקיקה זוחלת, תמיד פותרת את הבעיה, האם שיעורי המס שאתם מציעים כאן הם גם אלו שאמורים להיות סופיים בכל רווחי הון?

בנימין אלון: כלומר האם 35% ולא 30% זה מה שיהיה שיעור מס רווח הון לניירות ערך זרים או להגדרה כזאת, ו-15% ולא 20% או להיפך - - -

אוסקר אבו-רזאק: החל מ-1 בינואר 2005 כוונתנו שכל נייר ערך, זר או לא זר, על רווח שיצטבר החל מ-1.1.2005 המס יהיה אחיד – 15%.

אוסקר אבו-רזאק: זאת המטרה של החקיקה הזאת.

חיים אורון: תצטרף להסתייגות שלי, שנעשה תיקון ל-25%.

חיים אורון: חבר'ה, מה קרה?

חיים אורון: זה לא יעבור.

חיים אורון: אל תיבהלו.

בנימין אלון: מה היתה ההמלצה של ועדת בן בסט?

אוסקר אבו-רזאק: ועדת בן בסט הגישה דוח והחקיקה לא הגיעה לידי סיום.

אוסקר אבו-רזאק: אחר-כך הקימו את ועדת רבינוביץ.

אוסקר אבו-רזאק: היום אנחנו עובדים על-פי המלצות ועדת רבינוביץ, שאומרת שהמס על ההון הוא 15%.

אוסקר אבו-רזאק: ועדת בן בסט המליצה על 25%, זה ההבדל.

אברהם שוחט: 25% זה נומינלי.

אברהם הירשזון: מיצינו את זה?

אברהם הירשזון: האם השגתם פשרה כלשהי?

אוסקר אבו-רזאק: לצערי לא הצלחתי להגיע לפשרה עם הבנקים, ואני אסביר מדוע.

אוסקר אבו-רזאק: אני רוצה לענות למר ראובן רשתי, נציג איגוד הבנקים.

אוסקר אבו-רזאק: אני רוצה שיובהר לכל חברי הכנסת שהבעיה שהוא הציג כאן היא רק בשלב ניכוי המס במקור.

אוסקר אבו-רזאק: דהיינו, זה לא המס שיישאר בסוף אצל מס הכנסה.

אוסקר אבו-רזאק: אותו נישום בדוגמה שהציג מר רשתי יכול להגיש דוח למס הכנסה ולקבל את ההחזר.

אוסקר אבו-רזאק: יותר מזה, אני מוכן להתחייב כאן שכל נישום שיירצה מראש, כמו כל שכיר שעובד בשני מקומות, לעשות תיאום מס, יבוא ואנחנו ניתן לו תיאום מס.

אוסקר אבו-רזאק: הצעתי לבנקים, אני מוכן – וזה דבר שלא אפשרנו עד היום – שכל בנק שירצה לקזז הכנסה כנגד הכנסה ולא מס כנגד מס יקבל ממני את האישור.

אוסקר אבו-רזאק: ברגע שהבנק ייחשב הכנסה כנגד הכנסה הבעיה נפתרת.

ראובן רשתי: ההצעה שלך, לחשב הכנסה כנגד הכנסה, מבחינתנו זה לשנות את האפיון שמס הכנסה קבע.

ראובן רשתי: הבקשה שלך ברורה אבל היא לא ישימה מבחינתנו כי המשמעות היא שלאחר שנה וחצי או שנתיים של היערכות לרפורמה במס אנחנו נשנה אצלנו במנועי המס את שיטת החישוב.

ראובן רשתי: אתם אומרים שאנחנו נהיה למעשה גובה המס הסופי, אנחנו נהיה פקיד השומה למעשה.

ראובן רשתי: אנחנו כבר לא נהיה מנכי מס במקור.

ראובן רשתי: אחרי שניכינו מס במקור פעם אחת אתה מציע לנו אפשרות לנהל למעשה מעין שומה סופית, להיות פקידי השומה ולהריץ רטרואקטיבית את כל הפעולות שנעשו כל השנה בניירות ערך זרים.

ראובן רשתי: זה יוצר, אל"ף, סיכון שאנחנו נפגע במנגנון כלל הגבייה במנוע מס, שזה לא שווה את המאמץ הזה.

ראובן רשתי: בי"ת, כאשר לקוח יבקש שנסביר לו מה עשינו כאן ברטרואקטיביוּת לא נוכל להסביר לו מה עשינו.

ראובן רשתי: היום בשיטה של מס כנגד מס אנחנו יכולים להסביר.

ראובן רשתי: אם נכניס גם את זה פנימה לא נוכל לתת לו הסברים.

אברהם שוחט: אולי לא הבנתם.

אברהם שוחט: הבנתי ממר אוסקר אבו-רזאק שהגבייה הראשונית הזאת היא לא השומה הסופית.

אברהם שוחט: הוא אמר גם שאפשר לעשות תיאומי מס מוקדמים אם צריך.

אברהם שוחט: אני לא מבין למה זה מכביד על האפשרות להסביר את זה ללקוח.

ראובן רשתי: הרפורמה בעצם ניחתה עלינו ונאלצנו להיערך אליה בפרק זמן קצר מאוד.

ראובן רשתי: אין ספק שנציבות מס הכנסה בזמנו, ורשות המסים של היום, עשו מהלך פנטסטי בהיבט של העמקת הגבייה או נקרא לזה אפילו צדק חברתי בגביית מס רווח הון.

ראובן רשתי: עשו כאן מהלך שצריך לברך עליו, מהלך מוצלח ביותר, ואנחנו צריכים באמת להסיר את הכובע בפניהם, וגם אמרנו להם את זה בשיחות פרטיות.

ראובן רשתי: עם זה אין שום בעיה.

אברהם שוחט: אתה מבין שאין לך בעיה אתי בעניין הזה.

ראובן רשתי: אני חושב שאין לנו בעיה בכלל.

ראובן רשתי: אני מנסה להגיד שכאן ההתעקשות לשנות את כל שיטת הגבייה שלנו מול הנישום – סליחה, מבחינת מס הכנסה זה הנישום, מבחינתנו זה הלקוח – אנחנו התמודדנו עם הרבה מאוד בעיות של הסברים ללקוחות.

ראובן רשתי: הלקוחות לא רוצים ללכת למס הכנסה.

ראובן רשתי: מס הכנסה אמר שכאשר יש בעיות נשלח את הלקוחות אליו.

ראובן רשתי: הלקוח אמר לנו: אני לא רוצה ללכת למס הכנסה, אני לא מכיר את מס הכנסה, אני מכיר אותך ואני מבקש ממך, הבנק, שאתה תחשב לי את המס כמו שצריך, אני לא הולך למס הכנסה.

ראובן רשתי: אני לא רואה את האנשים עומדים בתור ללכת למס הכנסה לקבל החזרים של 500 שקלים או 1,000 שקלים או סכומים כאלה.

אוסקר אבו-רזאק: אז אני מציע לך שאתה תעשה את זה.

ראובן רשתי: אז אתה מציע לי להיות פקיד השומה.

אוסקר אבו-רזאק: הרי עד היום לא הייתי מוכן שאתם תתעסקו בחישוב לאחור.

אוסקר אבו-רזאק: אני חוזר ואומר, אתה העלית בעיה.

אוסקר אבו-רזאק: אתה רוצה להמשיך לקזז מס כנגד מס?

אוסקר אבו-רזאק: בבקשה, האפיון נמצא אצלך, תקזז, ואם לנישום מגיע החזר יבוא אליי ואני אתן לו את הכסף.

אוסקר אבו-רזאק: אם אתה לא רוצה שהנישום יבוא אליי או הנישום אומר לך שהוא לא רוצה ללכת למס הכנסה, אני אומר לך, כל בנק שירצה יקבל ממני אישור לעשות את זה בעצמו, אין בכלל בעיה.

אהוד רצאבי: על מה אתה מדבר, על תיאום מס בין מה למה?

אברהם שוחט: בין ניירות ערך שונים.

אהוד רצאבי: נדמה לי שזה לא מתיישב עם מה שאני דיברתי עליו.

אוסקר אבו-רזאק: מר רשתי אומר: יש לי שני ניירות.

אוסקר אבו-רזאק: על אחד הרווחתי 1,000 שקלים ועל השני הפסדתי 1,000 שקלים.

אוסקר אבו-רזאק: הנייר בו הפסדתי 1,000 שקלים הוא נייר ישן.

אוסקר אבו-רזאק: הנייר בו הרווחתי 1,000 שקלים גם הוא נייר ישן אבל המס הוא 35%.

אוסקר אבו-רזאק: לפיכך ההפסד שווה 15%, ההכנסה שווה 35%, הוא יעביר לי 20%.

אוסקר אבו-רזאק: אני אומר לו: אם אתה רוצה אל תעביר לי את ה-20% כי אני התחייבתי בחוזר שהוצא על-ידי נציבות מס הכנסה שנישום כזה יבוא אליי בסוף השנה, יגיש דוח ואני אתן לו בחזרה את ה-20%.

יחיאל חזן: עכשיו הוא מעלה בעיה נוספת.

אוסקר אבו-רזאק: אני אומר עכשיו, אני מוכן, אם מר ראובן רשתי רוצה, להחזיר לו את ה-20% מבלי שיגיש לי דוח.

אוסקר אבו-רזאק: לא תהיה שום בעיה, יפנה אליי, יקבל ממני מכתב שמאפשר לבנק לעשות את זה.

אהוד רצאבי: אתה אומר למעשה שמה שהוא מהתקופה שלפני הפחתת המס שווה לך 35% גם לכיסוי בעתיד?

אוסקר אבו-רזאק: אם יש לך הכנסה שחייבת ב-35% – אני אתן לך.

אהוד רצאבי: ואם יש לי הפסד, שלו היה רווח היה שווה 35%?

אוסקר אבו-רזאק: אם יש לך במקביל הכנסה ששווה 35% – אני אתן לך את זה.

אהוד רצאבי: ואם יש לי הכנסה של 15%?

אוסקר אבו-רזאק: לא.

אוסקר אבו-רזאק: זה לא בא בחשבון.

אהוד רצאבי: על זה אני מדבר.

אהוד רצאבי: אז אני מדבר על משהו אחר.

אהוד רצאבי: אני צריך לקבל תשובות על מה שאני שאלתי.

אוסקר אבו-רזאק: לגבי הנושא שהעלה מר אלדר בן-רובי, אמרתי בפעם שעברה על שיטת הסלים, אני לא מכיר מדינה בעולם שמוכנה שייבאו אליה הפסדים מחוץ-לארץ.

אוסקר אבו-רזאק: שיטת הסלים נהוגה בכל העולם.

אוסקר אבו-רזאק: בכל העולם כל המדינה היא סל וכל המדינות האחרות הן סל אחר.

אוסקר אבו-רזאק: אני מסכים שברפורמה ב-2007 אנחנו חרגנו מהכלל הזה אבל זה שאנחנו רוצים להקדים את הפחתת שיעור המס ל-2005 זה לא אומר שצריך גם להקדים דבר שחרגנו בו.

אוסקר אבו-רזאק: זה לא דבר חריג, ואתה יודע ששיטת הסלים מקובלת בכל העולם, והיא מקובלת גם בתוך פקודת מס הכנסה.

אלדר בן-רובי: אבל בכל העולם מצמצמים אותה ואנחנו מרחיבים אותה.

אוסקר אבו-רזאק: אני גם אמרתי שמשנת 2007 אני מוכן לצמצם אותה.

אוסקר אבו-רזאק: אני לא חריג.

אוסקר אבו-רזאק: לגבי מה שהעלה חבר הכנסת אהוד רצאבי, צריך להבין שאי אפשר לתת מגן מס.

אוסקר אבו-רזאק: אני רוצה לתת דוגמה למצב בו אנחנו נמצאים.

אוסקר אבו-רזאק: היום הורידו את מס החברות מ-36% ל-35%.

אוסקר אבו-רזאק: אם היו לך הפסדים בשנת 2003, שאז המס היה 36%, אתה לא מקבל מגן מס של 36%.

אוסקר אבו-רזאק: אתה מקזז את זה כנגד הכנסה שחייבת 35%.

אוסקר אבו-רזאק: יש פסק-דין של בית-המשפט העליון, בעתירת "פרג", שם הטענה הזאת עלתה.

אוסקר אבו-רזאק: "פרג" היתה חברה משפחתית, היה לה הפסד והכנסה שחייבת במס מופחת.

אוסקר אבו-רזאק: הם אמרו: צריך לתת מגן מס לפי מגן המס של הנישום ובית-המשפט העליון אמר: לא, כי פקודת מס הכנסה לא עובדת על מתן מגן מס.

אהוד רצאבי: ואם זה היה רווח?

אוסקר אבו-רזאק: אבל לא יכול להיות שאצל אותו נישום אותה עסקה תסתיים גם ברווח וגם בהפסד.

אוסקר אבו-רזאק: ה"אילו" זה רק כדי לסווג את ההפסד, האם הוא ניתן לקיזוז או לא, ולא כדי לגבות ממנו מס.

אוסקר אבו-רזאק: אנחנו עדיין לא גובים מס על הפסדים.

אהוד רצאבי: אני רוצה לחזור לעניין הסלים.

אהוד רצאבי: אני אומר שניירות ערך, בין אם הם בישראל ובין אם בחוץ-לארץ, זה עדיין רווח הון.

אהוד רצאבי: באת ואמרת: ניירות ערך ישראלים – 15%; ניירות ערך זרים, החל מ-1.1.2005 – 15%.

אהוד רצאבי: הבנו שלא צריך ליצור מגן מס והקדמנו את זה מינואר 2007 לינואר 2005.

אהוד רצאבי: עכשיו אתה עדיין אומר: במידה ויש לי הפסד בסל אחד ויש לי רווח בסל שני, למרות ששניהם זה רווח הון ולמרות ששניהם משלמים אותו מס בדיוק, עדיין אני לא יכול לקזז אחד מול השני.

אהוד רצאבי: אני לא נסעתי לארצות-הברית ופתחתי חשבון בנק ב-UBS או אני לא יודע איפה אלא ישבתי כאן אצל פקיד בנק לאומי ואמרתי לו: תשקיע לי במניות של "טבע" בארץ ובמניות של מאן דהו בארצות-הברית, הכול דרך חשבון הבנק שלי כאן.

אהוד רצאבי: באחד הפסדתי ובשני הרווחתי.

אהוד רצאבי: שניהם מאותו מקור, שניהם נעשים לאותה מטרה.

אהוד רצאבי: למה אני לא יכול לקזז ביניהם?

אוסקר אבו-רזאק: אענה לך בלשון לא מיסויית, זה בשר וזה חלב.

אהוד רצאבי: זה הון וזה הון.

אוסקר אבו-רזאק: בכל העולם כך מקובל, זה לא רק אנחנו.

אהוד רצאבי: אבל עדיין אתה תעשה את זה בינואר 2007.

אהוד רצאבי: מה ההבדל בין עוד שנתיים לבין היום?

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אהוד רצאבי, השאלה היא האם יש הבנה ביניכם.

אברהם הירשזון: אם אין הבנה אז אין ברירה, נלך להצבעה ואתה יכול להגיש הסתייגות בנושא הזה, נשמרת לך הזכות בכל מקרה ותוכל לנמק אותה במליאה ולנסות לשכנע את המליאה.

אהוד רצאבי: אני מנסה לשכנע את חבריי לוועדה.

ראובן רשתי: אני מבקש, ברשותך אדוני, להעלות עוד שני נושאים.

ראובן רשתי: כאשר אנחנו מדברים על הפחתת המס על ניירות ערך זרים מ-35% ל-15%, השאלה מה זה ניירות ערך זרים.

ראובן רשתי: מבחינתנו עולם ניירות הערך כולל קרנות נאמנות.

ראובן רשתי: השאלה האם הפחתת המס על ניירות ערך זרים משמעה שגם לגבי קרנות נאמנות בחוץ-לארץ, קרנות זרות, המס יופחת מ-25% ל-15% או רק ל-25% כי הוגדרו כבלתי סחירות?

ראובן רשתי: זה דבר אחד.

ראובן רשתי: דבר שני, יש הבנה בין מס הכנסה לבין הבנקים, ישבנו וגיבשנו את כל נושא הפחתת המס לגבי אגרות חוב בחוץ-לארץ.

ראובן רשתי: אנחנו מודים על הגישה של מס הכנסה בנושא הזה, יש הסכמה והבנה בין כל הבנקים, ואני מניח שגם הברוקרים, עם מס הכנסה.

ראובן רשתי: הנושא שהעלה חבר הכנסת רצאבי קשור באגרות חוב ישראליות שהונפקו בחוץ-לארץ, כמו אגרת חוב של חברת החשמל, "בזק", "פרטנר" וחברות אחרות, שאליהן מתייחס מס הכנסה כאגרות חוב לא סחירות.

ראובן רשתי: אני רוצה לומר שבמסגרת ההבנות שיש לנו עם מס הכנסה אגרות חוב מן הסוג הזה שהונפקו על-ידי גופים בחוץ-לארץ, באותם תנאים ובאותן תכונות, ייחשבו לאגרות חוב סחירות, שזה מה שאתה התכוונת, ואילו אגרות חוב ישראליות, למרות שהן עונות בדיוק על אותן תכונות, יוגדרו כאגרות חוב לא סחירות ושם שיעור המס יהיה שונה.

ראובן רשתי: אני חושב שיש מקום להשוות את שיעור המס בין שני הסוגים הללו.

אוסקר אבו-רזאק: לאיזה סעיף אתה מתייחס?

אוסקר אבו-רזאק: זה מופיע באחד הסעיפים כאן?

ראובן רשתי: אני לא יודע כרגע את מספר הסעיף.

ראובן רשתי: אני מעלה את הסוגייה.

בנימין אלון: זה מופיע בהגדרות של סעיף 5 בפסקה (3).

אהוד רצאבי: אגרות החוב האלה הן סחירות או לא סחירות?

ראובן רשתי: אגרות החוב האלה סחירות באותה מידה בדיוק שסחירות אגרות חוב אחרות שאנחנו הגענו להבנה עם מס הכנסה שהן סחירות.

אברהם הירשזון: רבותי, בכל הכבוד, אני לא פותח עכשיו דיון על נושא שיעלה לדיון רק בהמשך.

אברהם הירשזון: אנחנו מדברים על שני דברים: על הפיצול שפיצלנו ועל מהות הפיצול.

אברהם הירשזון: הרי סיכמנו שנמשיך לדון בנושאים האחרים.

אברהם הירשזון: אם הנושאים מתייחסים למה שמופיע בפנינו, שמענו את הדברים.

אברהם הירשזון: אם הנושאים מתייחסים לתחומים אחרים שנצטרך לדון בהם בעתיד אז אנא תתייחסו אליהם כשהם יעלו.

אברהם הירשזון: אני נתתי כמה ימים כדי לנסות להגיע לגישור ולהבנה.

אברהם הירשזון: אני מבין שלא הגעתם להסכמה.

אברהם הירשזון: לכן אין לנו מנוס אלא להצביע.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אהוד רצאבי לא שלם עם העניין, הוא אומר שיש לו הסתייגות.

אברהם הירשזון: אולי תדונו ביניכם.

אברהם הירשזון: אם ההסתייגות של חבר הכנסת אהוד רצאבי תהיה מקובלת אז אנחנו נוכל לבקש להצביע על ההסתייגות הזאת במליאה ולהכניס אותה אל תוך החוק, אין בעיה.

שגית אפיק: יש שני תיקונים לנוסח.

שגית אפיק: התיקון הראשון הוא בסעיף 1 בהצעת החוק, שלא היה בהצעת החוק שדנו בה.

שגית אפיק: זה תיקון טכני של החלפת המונח "נציב" במונח "מנהל" לאור השינויים שנערכו.

שגית אפיק: התיקון השני מתייחס לסעיף ששכחנו להכניס בישיבה הקודמת וגם הוא עוסק בהפחתה.

שגית אפיק: הוא מופיע בנוסח הכחול, סעיף 18, פסקאות (2) ו-(3).

יעל ייטב: "18.

יעל ייטב: בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 132), התשס"ב-2002, בסעיף 89: (2) בסעיף קטן (י), במקום "2006" יבוא "2004"; (3) בסעיף קטן (יא), במקום "א בטבת התשס"ו, 1 בינואר 2006" יבוא "א' בטבת התשס"ה, 1 בינואר 2005".

יעל ייטב: "

אברהם הירשזון: אני עובר להצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: ירים את ידו.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: ירים את ידו.

אברהם הירשזון: בעד הצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 141), התשס"ד-2004 – 5 נגד – מיעוט נמנעים – אין הצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 141), התשס"ד-2004 נתקבלה.

בנימין אלון: אני בעד אבל תהיה לי הסתייגות.

אברהם הירשזון: תוכל להגיש כל הסתייגות שאתה רוצה.