ועדת הכנסת, כנסת 16, פרוטוקול מספר 181, 2004-12-01 09:00

רוני בר-און: בוקר טוב.

רוני בר-און: אני מתכבד לפתוח ישיבת ועדת הכנסת, ישיבה מספר 181.

רוני בר-און: על סדר היום בקשת היועץ המשפטי לממשלה לנטילת החסינות מח"כ יאיר פרץ.

רוני בר-און: מהחומר שמונח לפניכם, הגיש היועץ המשפטי לממשלה ביום 4 בנובמבר 2004 בקשה בדבר נטילת חסינות מח"כ יאיר פרץ, כאשר לבקשה מצורפת טיוטה מתוקנת של כתב אישום.

רוני בר-און: זהו המשך של תהליך שפתח בו היועץ המשפטי לממשלה הקודם, היום השופט אליקים רובינשטיין ביום 25 בדצמבר 2003, שאז, הוגשה במצורף לבקשה טיוטת כתב אישום אחרת.

רוני בר-און: פתחנו אז את הדיון באופן פורמלי וכתוצאה מהעובדה שהיועץ הקודם, אליקים רובינשטיין, סיים את תפקידו ב-31 בדצמבר 2003, לא הסתייע בידינו להמשיך בדיון גם מכיוון שלא ניתן היה לקבוע תאריכים עם ממלאת המקום דאז - השופטת דהיום - עדנה ארבל.

רוני בר-און: אח"כ עלו על סדר יומה של הכנסת בקשות והצעות חוק שונות, שנועדו להוציא את עניין החסינות מן הכנסת.

רוני בר-און: נפתח בהן הדיון.

רוני בר-און: סברתי אז, שלא נכון להמשיך בדיון בעניינו של פרץ שעה שנושא זה מונח על סדר היום של הכנסת והעניין התעכב עקב כך משך כחודשיים, עד שהדיון באותן הצעות חוק הסתיים - -

גדעון סער: ולא הובא למליאה עד היום.

רוני בר-און: - - הודעתי אז ליועץ המשפטי לממשלה על כך שהדיון בעניין זה הסתיים בוועדת הכנסת, אבל אז ביקש עורך דין ויינשטיין מהיועץ המשפטי לממשלה לבחון מחדש את עניינו של חבר הכנסת פרץ על דרך של בקשת שימוע או שימוע נוסף, או כל אותם דברים אחרים.

רוני בר-און: העניין התעכב מטעמים שונים, כפי שמפורט במכתבו של היועץ המשפטי לממשלה אליי עם העתק שהונח אליכם.

רוני בר-און: כעת, מבקש היועץ המשפטי לממשלה לחדש את הדיון, כאשר טיוטת כתב האישום הוחלפה, שונתה.

רוני בר-און: היועץ המשפטי לממשלה יפרט זאת.

רוני בר-און: נמצאים עמנו היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, עוזרו רז נזרי, פרקליטות מפרקליטות מחוז תל אביב, עורך דין ויינשטיין, עורכת דין אטיה וכמובן חבר הכנסת יאיר פרץ.

רוני בר-און: אני רוצה להזכיר לצורך הדיון את העובדה, שאנחנו דנים בפעם הראשונה בהסרת חסינות תחת התיקון בתקנון שמחייב השתתפות בישיבות הוועדה כשהיא דנה בבקשה לנטילת חסינות כתנאי מוקדם לאפשרות להצביע בחריגים המצוינים בתקנות ואתם בוודאי מכירים אותם.

רוני בר-און: אני רוצה להודיע כי רשימת החברים שמשתתפים בדיון הזה הם חברי ועדת הכנסת, למעט חבר הכנסת עמרי שרון שמוחלף כאן על-ידי מ"מ קבוע בוועדת הכנסת מטעם הליכוד – חבר הכנסת אהוד יתום, חבר הכנסת נסים זאב שכמובן, מטבע הדברים, מחליף את חבר הכנסת יאיר פרץ שחבר בוועדת הכנסת ואינו יכול לדון בעניין הנוגע לו עצמו, וחבר הכנסת צ'יטה כהן, שמחליף את החבר הקבוע מטעם האיחוד הלאומי, חבר הכנסת צבי הנדל.

רוני בר-און: נוכח רשימה זאת, אין יותר החלפות.

רוני בר-און: אנחנו, כפי שאמרתי לכם ואני חוזר ואומר, מנהלים מעקב רישומי אחרי ההתייצבות לישיבות ואחרי היציאה של חברי הכנסת מן הישיבות, כדי שאחר כך לא יישמעו טענות כנגד נוכחות בישיבה או כנגד הצבעה שלא על פי השתתפות, על פי היחשפות לחומר הראיות.

רוני בר-און: כמובן, שחברי כנסת שנעדרים לחלקים מסוימים מזמני הישיבות, גם על פי הסכמה והרשאה של ועדת הכנסת עצמה, מחויבים לגבי הקטעים שהם נעדרים לעיין בפרוטוקולים ו/או בחומרי החקירה וחומרי הראיות שהונחו על שולחן הוועדה.

רוני בר-און: הפרוטוקולים יהיו זמינים, אני מקווה, לא יותר משעה לאחר הישיבה.

רוני בר-און: אנחנו נלחץ את מחלקת הפרוטוקולים, גם אם את מסמנת לי בשפת הפנים או בשפת הגוף שאת לא תעמדי בזה, אתם תעמדו בזה, כי גם עורכי הדין שמופיעים כאן יצטרכו את החומרים, למקרה שנצטרך לקיים ישיבה חוזרת.

רוני בר-און: אמרתי שהודיעה לי חברת הכנסת דליה איציק וחבר הכנסת יצחק כהן שהם ייעדרו, כל אחד מסיבותיו הוא.

רוני בר-און: אני מקווה שההיעדרות לא תהיה ארוכה באופן שתפגע ביכולת שלהם להשתתף.

רוני בר-און: הדיון יהיה כדלקמן: תחילה, ידבר היועץ המשפטי לממשלה.

רוני בר-און: כשהוא יסיים, ידבר עורך דין ויינשטיין.

רוני בר-און: אחר כך, נפתח סבב ראשון של שאלות של חברי כנסת שירצו לשאול, מי את היועץ המשפטי לממשלה ומי את עורך דין ויינשטיין.

רוני בר-און: כמובן, שעורך דין ויינשטיין ועורך דין מזוז יוכלו לשאול האחד את השני לגבי התיזות שהם הציגו פה.

רוני בר-און: כשזה יסתיים, אנחנו נודה ליועץ המשפטי לממשלה ולעורך דין ויינשטיין.

רוני בר-און: אם ירצו לשבת עמנו, כמובן שיוכלו לעשות זאת.

רוני בר-און: אנחנו לא נצטרך אותם כאן יותר ונקיים את הדיון הפנימי בינינו ואז, נגיע להצבעות.

רוני בר-און: אני הודעתי לכם על התאריכים.

רוני בר-און: היום, אנחנו נשתדל לסיים לפני תחילת המליאה, אם נבין שפרק מסוים דורש עוד רבע שעה, חצי שעה על חשבון המליאה, על חשבון השאילתות ולא על חשבון ההצבעות, נקבל את האישור של היושב ראש.

גדעון סער: אבל אדוני היושב ראש, החברים לא יכולים.

גדעון סער: הם מתפנים מכל העיסוקים - -

רוני בר-און: החברים יתפנו.

רוני בר-און: מי שלא יוכל לא ישתתף בהצבעה.

גדעון סער: בסדר, זה לא עונש כזה גדול.

גדעון סער: גם אתה צריך להקל עם החברים.

רוני בר-און: תודה רבה.

רוני בר-און: אני מנהל את הדיון ואנחנו נקיים את הדיון כפי שהודעתי.

רוני בר-און: פורמלית, עוד לא התחילה הישיבה.

רוני בר-און: מי שזמנו אינו בידו יכול להתחלף עכשיו.

רוני בר-און: אני ארשה לחליף שלו להגיע הנה בתוך חצי שעה.

רוני בר-און: קבענו את הישיבה הבאה ב-20 לדצמבר בשעה 10:00, אבל היה תאריך נוח אחד נוסף, שלא היה אפשרי מבחינתי, ה-8 לחודש.

רוני בר-און: הוא עדין נוח מבחינתכם?

רוני בר-און: האם אפשר ב-8 לחודש בין 9:00 ל-11:00 מבחינת חברי הכנסת?

רוני בר-און: בדיוק בשבוע הבא, יום רביעי הבא.

רוני בר-און: חברים, אני לא שומע התנגדות.

רוני בר-און: הישיבה הבאה, ככל שתידרש ולהערכתי הישיבה השניה בוודאי תידרש, היא ב-8 בדצמבר מ-9:00 עד 11:00 עד פתיחת המליאה, בכפוף לזליגה של מספר דקות ולא יותר מזה.

רוני בר-און: אני מעביר את רשות הדיבור ליועץ המשפטי לממשלה.

רוני בר-און: בבקשה, אדוני היועץ.

מני מזוז: בוקר טוב, אני אסקור בקצרה את שני כתבי האישום מול חבר הכנסת פרץ, את הליכי השימוע שנעשו במקרה הזה, ואני אתייחס בקצרה גם לטענה שהועלתה לגבי הנושא של אפליה.

מני מזוז: האישום הראשון מתייחס לניסיון לקבל תעודת תואר כוזבת מאוניברסיטת "בר אילן".

מני מזוז: מדובר בתקופה ספטמבר-דצמבר 1997, כאשר חבר הכנסת פרץ, באמצעות אדם בשם קלינגר, ניסה להשיג תעודה פיקטיבית על תואר מאוניברסיטת "בר-אילן" תמורת תשלום של כ-10,000 שקלים.

מני מזוז: בסופו של דבר, הסתבר שאדון קלינגר לא יכול היה להשיג את התעודה.

מני מזוז: הוא קיבל את מקצת הכסף, אבל לא יכול להשיג את התעודה, אבל מבחינתו של חבר הכנסת יאיר פרץ הניסיון נעשה.

מני מזוז: האישום השני – אני עובר עליו בקצרה – מדובר על השגה של תואר ואישור של משרד החינוך על התואר במרמה.

מני מזוז: כתב האישום מתייחס למצב שבו חבר הכנסת פרץ קיבל את התואר ללא - -

רוני בר-און: אני מבקש שקט, זה מפריע.

רוני בר-און: אני מבקש לשבת.

רוני בר-און: אי אפשר לעמוד.

רוני בר-און: חברים, אני מבקש שקט.

רוני בר-און: זה מאוד מפריע לטעון כשיש כל הזמן רחש מהסוג הזה.

רוני בר-און: רשמתם שבנלולו יצא?

מני מזוז: - - מדובר בלימודי תואר בשלוחת "ברלינגטון".

מני מזוז: כתב האישום מייחס לחבר הכנסת פרץ – ראשית, שהלימודים האלה התבצעו ללא תשלום, קבלת טובת הנאה של 25 אלף שקל מגוף פרטי על-ידי הימנעות מתשלום עבור הלימודים והתואר.

מני מזוז: כתב האישום מייחס לחבר הכנסת פרץ את קבלת התואר במרמה על-ידי כך שכל העבודות שהגיש אלה עבודות שלא הוא הכין, עבודות שהועתקו מעבודות שהכינה תלמידה אחרת, עד כדי כך שאפילו נשארו העבודות בלשון נקבה.

מני מזוז: כל שהוחלף זה דף הכותרת של העבודות.

מני מזוז: על סמך התואר שקיבל שלא כדין מהאוניברסיטה הוא הגיש בקשה לקבלת אישור זכאות ממשרד החינוך להכיר בתואר.

מני מזוז: משרד החינוך אישר את הבקשה.

מני מזוז: בהתחלה הבקשה נדחתה, חבר הכנסת פרץ לא הרפה, הגיש ערעור, הבקשה אושרה.

מני מזוז: הבקשה לאישור התקבלה 3 חודשים בלבד אחרי שהוא נרשם ללימודים, תוך הצגת מצג כוזב כאילו התחיל ללמוד שנתיים קודם.

מני מזוז: כתב האישום גם התייחס לכך שחבר הכנסת פרץ סייע לאבן חן, שהיה המנהל מטעם השלוחה, באיסוף פעילי המפלגה במשרדו.

מני מזוז: באותה תקופה הוא שימש יועץ בכיר לשר העבודה והרווחה, והוא עשה שימוש במשרדו לאסוף את פעילי המפלגה כדי לגייס אותם גם כן ללימודים.

מני מזוז: חבר הכנסת פרץ הואשם בגין ההתנהגות הזאת בשני סעיפי אישום.

מני מזוז: האחד זה הפרת אמונים על התנהגותו כעובד ציבור והשני, קבלת דבר במרמה כשהמרמה כאן, כפי שציינתי קודם היא כפולה: הן כלפי אוניברסיטת "ברלינגטון" שנתנה לו את התעודה על סמך עבודות שלא כתב והן ובעיקר, כלפי משרד החינוך על סמך תואר שלא זכאי היה לקבל אותו.

מני מזוז: בעניין הזה נערכו לחבר הכנסת פרץ מספר שימועים.

מני מזוז: נערך לו שימוע ראשון ועיקרי בעל פה בפני היועץ המשפטי לממשלה הקודם ופרקליטת המדינה והצוות שטיפל בתיק.

מני מזוז: זה היה עוד באוקטובר 03.

מני מזוז: לאחר מכן, נערכו לו שני שימועים משלימים בכתב בפני היועץ המשפטי לממשלה הקודם, באוקטובר ובנובמבר 03.

מני מזוז: במרץ, היתה פנייה אלי לבחון עניינו מחדש.

מני מזוז: אני הבעתי נכונות לבחון הנושא מחדש.

מני מזוז: נעשתה בדיקה יסודית מחדש של כל החומר, כולל בדיקה עם חומר הראיות והפרקליטים/פרקליטות שטיפלו בתיק.

מני מזוז: בעקבות הבדיקה מחדש אני החלטתי למחוק את סעיף השוחד מהאישום השני ולהותיר את שאר כתב האישום על כנו.

מני מזוז: אני רוצה להתייחס בקצרה לשתי טענות שהועלו בקשר לסעיפי האישום.

מני מזוז: לגבי סעיף האישום הראשון היתה התכתבות בנושא הזה לגבי הנוסח שלו, בסופו של דבר סעיף האישום עוסק בניסיון לקשירת קשר להשגת מטרה אסורה לפי סעיף 500(7) לחוק העונשין.

מני מזוז: הועלתה טענה שזה סעיף זנוח שלא נוהגים לעשות בו שימוש.

מני מזוז: אני רוצה לומר שהטענה הזאת לא נכונה, זה סעיף שנעשה בו שימוש.

מני מזוז: אפשר להזכיר - חבר הכנסת פנחסי הורשע על הסעיף הזה, ויש עוד שורה של פסקי דין בבית המשפט העליון, בבית המשפט המחוזי, בבית משפט שלום.

מני מזוז: אני לא אלאה אתכם, אך בחיפוש קל בכל תוכנת מאגר מידע אפשר למצוא שורה לא קצרה של הרשעות בגין סעיף 500(7).

נסים זאב: יש פוליטיקאים שהואשמו?

רוני בר-און: לא להפריע עכשיו בשאלות.

רוני בר-און: יש אחר כך זמן לשאלות.

יצחק כהן: פנחסי היתה עסקת טיעון.

מני מזוז: עסקת טיעון זאת הרשעה.

מני מזוז: לגבי האישום השני הועלתה טענה של אפליה.

מני מזוז: ראשית נטען שלא הוגשו כתבי אישום נגד אנשים אחרים שקיבלו תארים פסולים מכל השלוחות מחו"ל הידועות – לטביה ברלינגטון ושות'.

מני מזוז: באופן יותר קונקרטי הועלתה טענה בקשר לעניינו של ניצב בדימוס אליק רון.

מני מזוז: אני רוצה לומר שוב שגם הטענה הזאת לא נכונה, הוגשו לא מעט גם כתבי אישום פליליים וגם כתבי אישום משמעתיים.

מני מזוז: לפי בדיקה שנעשתה לפני מספר ימים, הוגשו 12 כתבי אישום בעבירות של שלוחות לטביה ושות' פלוס 9 כתבי אישום במערכת הצבאית, כלומר ביחד כ-21, ואילו הליכים משמעתיים הוגשו כ-76 כתבי אישום משמעתיים, והנושא הזה עדיין לא הסתיים.

מני מזוז: כפי שאתם יודעים, כל הטיפול בתארים המזויפים והפסולים של האוניברסיטאות לטביה ושות' עדיין מטופלים.

מני מזוז: נקודה נוספת, כפי שהזכיר קודם חבר הכנסת פרץ לא מואשם רק על עצם התואר הכוזב של אוניברסיטת ברלינגטון.

מני מזוז: הוא מואשם בשני סעיפי אישום שונים, כאשר יש סעיף האישום הראשון שעוסק בניסיון לקבל תואר פיקטיבי מאוניברסיטת בר-אילן שלא שייך לכל פרשת התארים של השלוחות מחו"ל.

מני מזוז: וגם האישום השני כולל רכיבים שלא קיימים במקרים אחרים.

מני מזוז: לגבי ניצב אליק רון אני אשיב בתמצית.

מני מזוז: אליק רון לא קיבל את התואר מאוניברסיטת לטביה, לאחר שלטענתו, השתכנע שהלימודים לא רציניים, וזנח אותם בשלב שלפני קבלת התואר.

מני מזוז: אליק רון הציג ראיות שהוא במקביל לזניחת הלימודים באותה שלוחה הוא נרשם ללימודים באוניברסיטת חיפה ובמכללת עמק יזרעאל, כלומר זאת לא רק הצהרה בעלמא, והוא גם פנה לאלוף עמי דרור, בזמנו מפקד המכללות, ללימודים במב"ל.

מני מזוז: לא רק שהוא לא קיבל התואר, הוא גם לא פנה למשרד החינוך לקבל אישור על התואר.

מני מזוז: זה להבדיל מחבר הכנסת פרץ, שגם קיבל התואר וגם פנה וקיבל אישור ממשרד החינוך.

מני מזוז: חבר הכנסת פרץ מודה, ומכל מקום יש ראיות ברורות וחד-משמעיות שכל העבודות שלו הועתקו מעבודות של תלמידה קודמת.

מני מזוז: לגבי ניצב רון, מדובר היה בעבודה אחת שלגביה הוא הציג גרסה שלא ניתן היה להפריך אותה בחומר הראיות.

מני מזוז: הדבר השלישי שהזכרתי קודם, שחבר הכנסת פרץ מואשם לא רק בעצם קבלת תואר שלא היה מגיע לו מהשלוחה אלא בעבירות נוספות.

מני מזוז: בעניינו של ניצב רון, בתחילה הוחלט להעמידו לדין על אותו ניסיון לקבל התואר מאותה שלוחה, ובעקבות שימוע שנערך לו בפני פרקליטת המדינה דאז הוחלט לסגור התיק.

יאיר פרץ: שימוע שני.

מני מזוז: שימוע ראשון בפני פרקליטת המדינה, לאחר שהיה לו שימוע בפני פרקליטת המחוז, למיטב ידיעתי.

יאיר פרץ: דחתה - -

מני מזוז: פרקליטת המדינה החליטה בסופו של דבר לסגור את התיק מחוסר ראיות מספיקות.

מני מזוז: אלה עיקרי הדברים.

מני מזוז: אני, כמובן, אשמח להשיב לשאלות.

רוני בר-און: תודה רבה, אדוני היועץ המשפטי לממשלה, הסנגור יהודה ויינשטיין, בבקשה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: רבותיי, אל"ף, אני מבקש להודות ליועץ המשפטי לממשלה, אני סבור שהוא במקרה דנן עשה עבודתו קלה מדי, ולמרבה הצער אני נאלץ לחלוק כמעט על כל עובדה שנאמרה פה על ידו, ושאני עושה את זה, אני אצביע בפניכם על חומר הראיות האומר דברים שונים לחלוטין ממה שהשמיע באוזניכם עכשיו היועץ המשפטי לממשלה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אין בדברים שאמרתי עכשיו כדי למעט כהוא זה מהכבוד הגדול שאני רוחש לו ואפילו חיבה עמוקה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: קודם לכן עד שאני בא לדבר בחומר הראיות שעליו דיבר בקליפת אגוז היועץ המשפטי לממשלה, אני רוצה לומר דברים שמבחינתי, הם דברים מקדימים שאולי ידועים, אבל נדמה לי שראוי להדגיש אותם.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אין ספק שתפקיד הוועדה הנכבדה הזאת היא לא לשפוט את חבר הכנסת יאיר פרץ, היא לא בודקת את דיות הראיות, היא לא בודקת את חפותו או אשמתו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אולי יש להצטער על כך, אבל זה הדין הנוהג.

עו"ד יהודה ויינשטיין: תפקידה של הוועדה מצטמצם לדבר אחד בלבד, והוא לבדוק האם שיקוליו של היועץ המשפטי לממשלה שעה שהוא מניח בפניכם בקשה להסיר חסינותו של חבר כנסת - האם הוא פועל ממניעים ישרים או שמא פסולים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: האם הצטרפה לדברים שלו איזושהי כוונה בלתי ראויה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בנושא הזה גם לא אגלה לכם סוד שיש מספר גישות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ישנה גישה אחת החושבת שבאמת מניין השיקולים שעל הוועדה הזאת לשקול באשר לתפקידו של היועץ המשפטי לממשלה בשעה שהוא בא לפניכם הוא צר מאוד – מצטמצם לדברים שאמרתי עכשיו, לאמור האם היועץ המשפטי לממשלה פעל כשורה או לא כשורה, או הפעיל נימוקים פסולים או לא הפעיל נימוקים פסולים; הגישה הזאת היתה גישתו של הנשיא דאז לנדאו בפסק הדין בפרשת אבוחצירא.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ישנה גישה אחרת והיא גישה מרחיבה הרבה יותר שסבורה ששיקול דעתה של הוועדה הנכבדה הזו אינו צריך להצטמצם ולא לחרוג מאותם שיקולים צרים, אלא שמתפקידה לבדוק גם את חומר הראיות על מנת לראות אם כתב האישום סומך עליו או שמא הוא סוטה מחומר הראיות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: יש היגיון בגישה הזאת שאומר שבסופו של דבר אימתי אנו נוכל לדעת שיועץ משפטי לממשלה פועל שלא בתום לב.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אין מידה רבה של סבירות שיופיע יועץ משפטי בפני ועדה, כל ועדה, ויצהיר בשער בת רבים שבא להתגולל חינם על חבר הכנסת.

עו"ד יהודה ויינשטיין: דבר כזה לא נשמע אף פעם מיועץ משפטי לממשלה, לא מהיועץ הזה, לא מהיועצים שקדמו לו ואני בטוח שלא מיועצים שיבואו אחריו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל כשאנו בודקים את חומר הראיות ורואים שאין בינו לכתב האישום ולמעשה הוא לא מוצא תמיכה בחומר הראיות שבא בתיק החקירה, נוכל לומר שהיועץ המשפטי לממשלה פועל שלא כשורה, כי אחרת מה לו להגיש כתב אישום בלי ידיים ורגליים שסיכויי ההרשעה בו נראים רחוקים מלהיות טובים ומבטיחים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ישנה גישת ביניים שאומרת שיש לבדוק - אל"ף, את אותם שיקולים שקראנו אותם בהתחלה בגישה המצמצמת, לאמור חוקיות שיקול דעתו של היועץ המשפטי לממשלה, היינו האם פעל משיקולים פסולים או לא משיקולים פסולים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הדבר השני שהוועדה צריכה לשקול, האם העברה שבה אנו מואשמים היא מספיק רצינית כדי לגרום בעטיה להפרעה בעבודת הכנסת.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בסופו של דבר כולנו יודעים שהחסינות הפרלמנטרית היא לא חסינותו של חבר הכנסת פר סה, אלא דאגתה העיקרית היא עבודתו התקינה של הבית הזה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לכן ישנה שאלה שאומרת, יכול להיות שהיועץ למשפטי לממשלה צודק, אבל השאלה היא אם בגין עבירה כזאת יש טעם להפריע לעבודת הבית.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אלה שלוש הגישות המתחרות ביניהן, ואני לא אגלה לכם סוד שנדמה לי שדווקא הגישה הראשונה שמצמצמת שיקול דעתכם היא זו השולטת בכיפה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: נדמה לי שזאת ההלכה הרווחת, למרות שמדי פעם אנו שומעים גם סטיות לכאן או לכאן.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אך לצורך הדיון דכאן, אני מוכן להניח שזאת הגישה שצריכה להיות נר לרגלי הוועדה הנכבדה הזאת, היינו לבדוק האם שיקולי היועץ המשפטי לממשלה נכונים או שמא הם פסולים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני הקדמתי את הדברים האלה גם מן הטעם שאליבא שלושת הגישות גם יחד, אין ספק שנושא אפליה פסולה הוא נושא שאליבא דכל שיטה הוא נושא שעל הוועדה לבדוק, ולבדוק היטב.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מפני שאם היועץ המשפטי לממשלה הפעיל את החוק בצורה בלתי שוויונית, הרי שהחלטתו פסולה ואסור לה לעמוד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני אבקש מכם לקבוע בסוף היום שהיועץ המשפטי לממשלה הפעיל את החוק בצורה בלתי שוויונית שעה שהגיש את כתב האישום הזה כנגד יאיר פרץ.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני חושב שאם תגיעו לכלל מסקנה כזאת שאמנם אני צודק בטיעון שלי, והפעלת החוק במקרה דנן היתה בלתי שוויונית, עליכם להימנע מלהמליץ בפני הכנסת להסיר את חסינותו של חבר הכנסת פרץ.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני סבור, לאחר שבדקתי את החומר, ובדקתי אותו היטב, שהיועץ המשפטי לממשלה במקרה דנן פעל בצורה בלתי שוויונית, שעה שהוא הגיע לכלל דעה שיש מקום להגיש כתב אישום כנגד יאיר פרץ לבית המשפט, בעוד שלגבי מאות אחרים לא קרה כדבר הזה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: חלקם - כך שמענו עכשיו - הובא אחר כבוד לבתי דין משמעתיים, חלקם לא קרה איתם כלום.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני גם אדבר על זה עוד רגע קט – לגבי 12 מקרים שהובאו לבית המשפט הפלילי, אבל בסופו של יום תחת המסה האדירה של אותם אנשים שזכו - זכו או לא זכו - באותם תארים כוזבים במרמה באותן מכללות שהוא דיבר בהן, נדמה לי שבסופו של דבר נוצרה פה אפליה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: האפליה הזאת יש בה כדי לקומם ואסור לה שתעמוד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אזכיר לכם עוד רגע קטן את מקרהו של אליק רון, מפני שזה מקרה שאני חפרתי לעומק.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אקדים ואומר - לא שעיני צרה בהחלטה לגביו לסגור את התיק, אני מאוד-מאוד שמח שהתיק הזה נסגר, אני רק מצר שאותה החלטה לא היתה מנת חלקו של חבר הכנסת פרץ, וזאת היתה צריכה להיות ההחלטה במדויק.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אין הבדל בין השניים, ולהיפך.

עו"ד יהודה ויינשטיין: עד כמה שידיעתי מגעת, והדבר נתמך בחומר הראיות שבא בתיק החקירה, מצבו של יאיר פרץ, ככל שחומר הראיות מתייחס אליו, קל ונוח יותר מאשר מצבו של אליק רון.

עו"ד יהודה ויינשטיין: והנה, חרף הדברים הללו, התיק נגד אליק רון נסגר, והתיק נגד חבר הכנסת יאיר פרץ מוגש בפניכם, מתוך מחשבה של היועץ המשפטי לממשלה שתסירו את החסינות, ואז התיק הזה יוכל להיות מונח אחר כבוד בפני בית המשפט.

עו"ד יהודה ויינשטיין: זהו שטר שאני רוצה להניח בפני הוועדה הזאת, ואני מתכוון לפרוע אותו לא עוד עת רבה במהלך הדיון היום.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אם לא נספיק היום, אני מבין שיש לנו דיון נוסף.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מכל מקום, אני לא מתכוון להרחיב את פירעון העניין הזה מעבר לאותה ישיבה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ואני מתכוון לעמוד בהתחייבות שלי, כפי שסניגור אחראי ורציני - ואני מקווה שאני כזה - צריך לעשות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הטיוטה הזאת שנמצאת היום בפניכם, וקיבלתם אותה מהיועץ המשפטי לממשלה, היא רביעית במספר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: עצם ריבוי הטיוטות בשל אותן עובדות פשוטות, אותה מערכת שנראית לי פשוטה המתייחסת לאותו אדם, אומרת דרשני.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הטיוטה שבפניכם היא הרביעית.

עו"ד יהודה ויינשטיין: תחילת הסיפור בטיוטה הראשונה, ובטיוטה הראשונה הזאת הואשם יאיר פרץ בכך שהוא ניסה לקבל תואר במרמה מאוניברסיטת בר-אולן וניסה לקשור קשר להשיג את אותה מטרה, קבלת דבר מרמה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כלומר, אנחנו הואשמנו בשתי הוראות חיקוק - ניסיון לקשור קשר לקבל דבר במרמה, אישום אחד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: האישום השני, ניסיון לקבל דבר במרמה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: או אז הופענו אצל היועץ המשפטי לממשלה הקודם, שופט בית המשפט העליון דהיום, זה השימוע שקרא אותו חברי היועץ המשפטי לממשלה השימוע העיקרי.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אז אנחנו טענו כנגד העבירות האלה ואמרנו שאלה לא מתקיימות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אלה לא מתקיימות - אל"ף, מן הטעם שאם ההנחה היא שיאיר פרץ ביקש לקבל תואר אמיתי באוניברסיטת בר-אילן - כשאני אומר תואר אמיתי, אני מתכוון לא תואר מזויף - שאם היה רוצה תואר מזויף, הוא לא צריך לשים את פעמיו לאוניברסיטת בר-אילן.

עו"ד יהודה ויינשטיין: די ללכת לבית הדפוס, הכין שמגיעים דיפלומות מזויפות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל הוא ביקש תעודה מבר-אילן.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בהנחה שהכתוב מדבר בתואר אמיתי, אמרתי ליועץ המשפטי לממשלה שישב שם - כמו שהזכיר היועץ המשפטי המלומד, ישבו שם היועץ המשפטי, פרקליטת המדינה, פרקליטי המחוז, העוזרים, ערב רב של אנשים - אמרתי להם: כולכם חכמים יותר, בקיאים יותר, יודעים את התורה יותר מאשר יאיר פרץ, תאמרו לי בטובכם, כיצד מגישים בקשה במרמה לאוניברסיטת בר-אילן ומקבלים תעודה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: איך אפשר לעשות את זה?

עו"ד יהודה ויינשטיין: באים לדיקן ואומרים לו, שיאיר פרץ למד במקום הזה כבר 20 שנה, הוא עזב, שכח לקחת תעודה וצריך עכשיו להשלים את מה שהיה צריך לקבל מה שהיה צריך קודם?

עו"ד יהודה ויינשטיין: או אומרים, יאיר פרץ, שהוא מרצה מבוקש בקמברידג', מן הראוי שתתנו לו סוף-סוף תואר בבר אילן?

עו"ד יהודה ויינשטיין: איך עושים את זה?

עו"ד יהודה ויינשטיין: הרי זה אבסורד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אנחנו אמרנו ליועץ המשפטי לממשלה, שעבירה כזאת אינה בנמצא בספר החוקים שלנו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: תדפדפו מימין, משמאל, אין דבר כזה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לאחר שישבו שוב על המדוכה הגיעו לכלל דעה ומסקנה, שהעבירה הזאת גם תרד, במקומה תבוא עבירה אחרת - ניסיון לקשור קשר להשיג מטרה אסורה, עבירה לפי סעיף 500(7) לחוק העונשין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מצאנו את עצמנו שלא בטובתנו הופכים להיות יועצים ליועץ ועוזרים לו בניסוח כתבי אישום, אבל בעצה משותפת ובעזרת כל הצדדים, הצליחו לנסח סעיף והגיעו אנשי משרד המשפטים לכלל דעה שהוראת החיקוק בעניין אוניברסיטת בר-אילן זה ניסיון לקשור קשר להשיג מטרה אסורה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אמרתי בפתיח, כתבתי ליועץ המשפטי לממשלה - אני לא רואה טעם לחזור מן הדברים גם עכשיו - שעבירה כזאת היא עבירת סל שכמעט אינה בנמצא.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אז טרח היועץ המשפטי לממשלה ואמר שאני שוגה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני משתדל מאוד לא לשגות, כמובן שאני לא אוהב שאומרים לי שאני שוגה, הוא אמר: הנה ישנם מקרים והביא לדוגמא את פרשת פנחסי, פנחסי עצמו הואשם בעבירה של ניסיון לקשור קשר להשיג מטרה אסורה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ובכן, פנחסי לא הואשם בעבירה זאת, הוא הואשם בהרבה עבירות שונות לחלוטין, בשעה שהכנסת הסירה את החסינות, היא הסירה את אותה על עבירות שונות לחלוטין מזו העבירה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בסופו של דבר, הוא עשה עסקת טיעון והסכים להודות בעבירה - שאדון פנחסי חשב שאין בה כלום, שזאת עבירה טכנית, עבירה שמן הראוי שימחקו אותה מספר החוקים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בוועדה הנכבדה הזאת יושבים משפטנים, את חלקם אני מכיר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שיבוא מישהו ויאמר לי, שהוא ראה את העבירה הזאת מככבת בכתבי אישום.

עו"ד יהודה ויינשטיין: זאת עבירה שכמעט לא נעשה בה שימוש, היא עבירת סל שנמתחה עליה ביקורת - תחכף אראה לכם היכן - מכל מקום, מהי כל עבירת הקשר?

עו"ד יהודה ויינשטיין: עבירת הקשר היא עבירה שבהבל פה, שאין מאחריה דיבורים ולא כלום.

רוני בר-און: דיבורים יש.

רוני בר-און: מעשים - אין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אין אחרי הדיבורים ולא כלום.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אמרתי, שעבירת קשירת הקשר – ישנם כאן אנשים שהם יודעי חוק ויודעים זאת היטב – מעצם טבעה וטיבה היא עבירה שבהבל פה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אין מאחריה ולא כלום, כי אם עושים אחריה משהו, נבלעת עבירת הקשר ואיננה מתקיימת עוד, זאת עבירה של דיבורים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: קל וחומר שהכתוב מדבר במקרה שלנו בניסיון לקשור קשר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כלומר, לא הגענו אפילו לדיבורים, זה לפני.

עו"ד יהודה ויינשטיין: קל וחומר, בן בנו של קל וחומר, שהכתוב מדבר בניסיון לקשור קשר לבצע עבירה של מטרה אסורה, שאף אחד לא יכול לדעת מהי.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מעשה אסור יכול להיות משהו בחוק הפלילי, עוולה אזרחית, בתחום המוסר, בתחום האתיקה המקצועית ואף אחד לא יודע.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מהסיבה הזאת העבירה הזאת כמעט לא משמשת בכתבי אישום שמגישים היועץ המשפטי לממשלה ועוזריו, ובהזדמנות הראשונה, עד כמה שידיעתי מגעת, שהעבירה הזאת הגיעה בפני בית המשפט העליון והזדמן לו לומר עליה כמה דברים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: זאת היתה הפעם הראשונה שעבירה כזאת באה בפני בית המשפט העליון, בפרשת ויטפילד, ואומר בית המשפט את הדברים הבאים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: "אין בחוק - קובע בית המשפט העליון - הגדרה של מעשה בלתי חוקי וסעיף זה הועבר אלינו מהמשפט האנגלי המקובל.

עו"ד יהודה ויינשטיין: על עבירה זאת נמתחה ביקורת באגליה על-ידי אותה ועדה שדנה ב- - של החוק הפלילי.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוועדה באנגליה הציעה לבטל את העבירה של קשירת קשר לביצוע מעשה בלתי חוקי, דבר שנעשה כבר בסקוטלנד ובדרום אפריקה, בלי להזכיר את השיטה הקונטיננטלית בה כלל לא קיימת עבירה של קשירת קשר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: גם ב-American - - עבירה זאת איננה בנמצא".

עו"ד יהודה ויינשטיין: אז אומרת הוועדה את הדברים הבאים: "אפילו נניח לשם ויכוח כי כולנו תמימי דעים לגבי השאלה, איזה התנהגות צריכה להיות בת עונשין, אין אנו סבורים שהתפקיד היאה לעבירת הקשר הוא לספק אמצעי להרשעת אותם אנשים שאחרת לא היה מקום להענישם".

עו"ד יהודה ויינשטיין: זאת העבירה, נתקלנו בה עוד פעם אחת בבית המשפט העליון, בעוד פסק דין, וגם שם המבוכה היתה גדולה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מכל מקום, אני יכול לומר, שנער יספור את אותם מקרים שבהם החליטה התביעה הכללית להגיש כתב אישום על העבירה הזאת, היא לבדה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לעיתים, בסופו של יום, לאחר שהמשפט מתחיל בעבירה מסוימת אחרת, חמורה ממנה, הוא נגמר בצורה כזאת.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל להתחיל אפריורי בהוראת חיקוק כזאת, אני חושב שהדבר הזה נכנס מבחינתי לגדר זוטי דברים, אני חושב שגם הגנת זוטי דברים מן הראוי שתתפרש על עבירה כזאת.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מכל מקום, זאת עבירת סל מינורית שלא נעשה בה שימוש ואני לא יודע מהיכן מצא היועץ המשפטי לממשלה להביא עכשיו דווקא את העבירה הזאת, וכמו שאמרתי קודם, לאחר שהתחיל בקול תרועה גדולה, התחיל בניסיון לקבל דבר במרמה ושאר עבירות, וסיים בעניין הזה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בגדר האישום השני, אנחנו הואשמנו - זאת פרשת ברלינגטון - בעבירת שוחד וקבלת דבר במרמה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אנחנו טענו בפני היועץ המשפטי לממשלה באותו שימוע שהיה בפני היועץ המשפטי הקודם, אליקים רובינשטיין, שעבירת השוחד לא מתקיימת בעניינו של חבר הכנסת יאיר פרץ וכל כך מן הטעם הפשוט שהמתת – כשאני מדבר על מתת אני מתכוון לאי תשלום למכללת ברלינגטון – התשלום היה בסדר גודל של 25 אלף שקל, הוא לא שולם.

עו"ד יהודה ויינשטיין: על כך אני לא חולק על היועץ המשפטי לממשלה, הוא לא שולם, ובזה ראתה התביעה הכללית משום מתת, היינו מתת שקיבל חבר הכנסת במילוי תפקידו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הסברנו ליועץ המשפטי לממשלה דאז שלמעשה המתת לא נתקבל בעד פעולה הקשורה בתפקידו של חבר הכנסת אלא ניתן לו – אז הוא גם לא היה חבר כנסת אלא עוזר שר העבודה והרווחה, אבל המתת לא ניתן לו בשל אותו תפקיד ציבורי אלא בשל היותו חבר מפלגת שס.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הכוונה היתה שהוא יביא פעילי ש"ס או חברי ש"ס ללמוד באוניברסיטה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא היתה כוונה לתת לו את המתת הזה בשל היותו במשרה הציבורית.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בסופו של דבר היועץ המשפטי לממשלה הנוכחי הגיע לכלל דיעה שאולי יש טעם בדברים, ועבירת השוחד נמחקה ואינה קיימת עוד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: יחד עם זאת, הואשמנו גם בגדרו של האישום השני, שהגשנו עבודה לא לנו וקיבלנו תואר במרמה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שמענו את הדברים שהשמיע עכשיו באוזניכם היועץ המשפטי לממשלה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ראשית, אני רוצה להקדים ולומר כבר עכשיו מפני שאני אזדקק לדברים האלה שעה שאני אבוא לדבר בעניינו של אליק רון, שלגביו אמר היועץ המשפטי לממשלה שיש הבדל ניכר בינינו לבינו, ולכן התוצאה של סגירת התיק באשר לו היא נכונה וטובה, ואילו הבאתו של חבר הכנסת פרץ אליכם גם היא טובה וראויה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני, כמובן, לא מסכים לכך ואני אסביר לכם מדוע, אבל עד שאני בא להסביר לכם אני רוצה לומר שמבחינת יאיר פרץ העובדות היו כדלקמן: הוא הגיש עבודות לא לו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: היועץ המשפטי תיאר את זה בציוריות ואמר: לקח עבודה, עשה שימוש בעבודה שהגישה גברת אחת, החליף את הכריכה והגיש את העבודה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הדברים האלה עולים מחומר הראיות ואני לא באתי היום להעלים מכם את חומר הראיות כפי שהוא.

עו"ד יהודה ויינשטיין: זה חומר הראיות וכך הוא מצביע, אבל עדיין חייבים לומר שיאיר פרץ לא קיבל תואר מרשות מכללת ברלינגטון אלא קיבל אישור זכאות בלבד.

רוני בר-און: סליחה, נגעת בשאלת הראיות של האישום השני.

רוני בר-און: לגבי האישום הראשון אין לך טענה בעניין הראיות?

רוני בר-און: אתה אומר שהאפליה היא בזה שלא משתמשים בסעיף הזה.

רוני בר-און: לגבי הראיות לאישום הראשון יש לך טענות?

עו"ד יהודה ויינשטיין: כן, יש לי הרבה הרבה טענות.

רוני בר-און: אם כך, תתעלם מההערה שלי.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא ראיתי לנכון להלאות אתכם בנושא הזה מתוך הפתיח שאמרתי, כי בדרך כלל הוועדה הזאת לא דנה - -

רוני בר-און: לא נבדוק אותן, אבל אם יש לך טענה שאין ראיות, זה סוג של אפליה.

רוני בר-און: אם מגישים נגד אדם כתב אישום בלי ראיות, זה סוג של התאנות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: פשוט חשבתי מתוך כך שהוועדה לא תיכנס עכשיו לקבוע את חפותו או את אשמתו של חבר הכנסת פרץ, אבל יש לנו טענות כבדות משקל כנגד חומר הראיות כפי שלפחות צייר אותו בפניכם היועץ המשפטי לממשלה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בפתיח אמרתי לכם שאני חולק על היועץ המשפטי לממשלה, למרבה הצער, לאורך כל הדרך ואני לא רואה לסטות מהדברים האלה גם עכשיו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אין ראיות בנושא הזה ויש לנו ויכוח לגבי עצם העבירה ואני העליתי את נושא העבירה מפני שבעיניי הוא נראה מאוד צורם ויש לנו מחלוקת קשה מאוד לגבי העובדות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: רמזתי עליה בפתיח בשעה שאמרתי: כיצד אפשר לקבל דבר במרמה מאוניברסיטת בר-אילן?

עו"ד יהודה ויינשטיין: הרי זה אבסורד על פני הדברים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: התשלום, אגב, לא ניתן עבור זה, הוא ניתן על דברים שונים לחלוטין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שונים לחלוטין.

רוני בר-און: אני מצטער שהפרעתי את הסדר שאני בעצמי קבעתי.

רוני בר-און: תחזור לאישום השני.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בגדרו של אותו אישום שני, דיברנו בשוחד שירד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ישנה קבלת דבר במרמה שסומכת על כך: אל"ף, שהגשנו עבודה לא לנו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אמרתי לכם שבנושא הזה אני לא חולק על דברים שהושמעו מפי היועץ המשפטי לממשלה והוא אמר אותם, הדברים האלה מוצאים תמיכה בחומר הראיות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: דבר שני, הוא לא קיבל תואר מברלינגטון, הוא קיבל לא תואר אלא אישור זכאות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: זאת יש לדעת שאישור הזכאות לא עומד על רגליו באופן עצמאי אלא הוא צריך להיתמך בתעודות קודמות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מכיוון שהלימודים של יאיר פרץ במכללה הזאת היו לימודי השלמה, להבדיל מהלימודים של אליק רון שהיו לימודים מקיר לקיר, לימודים לתואר ראשון, הלימודים של יאיר פרץ היו לימודי השלמה, הוא היה צריך להשלים תארים שהיו לו בעבר בעבודה סוציאלית ולכן היה תואר משלים שבהצטרפו לתעודות קודמות, יכול לזכות את הבוגר בתואר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: סופו של יום, אישור הזכאות הזה הלך אחר כבוד למשרד החינוך על מנת שיבדקו אם הוא ראוי או לא.

עו"ד יהודה ויינשטיין: משרד החינוך אמר שהוא ראוי בתנאי שיצורפו לו תעודות קודמות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: תעודות קודמות שהוצגו בפני משרד החינוך אושרו על ידיו ונאמר שאמנם הן תקינות וטובות ויש בכוחן כדי לקבל את התואר, בהצטרפן לאותו אישור זכאות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: דא עקא שלמרות הדברים היפים האלה יאיר פרץ לא הגיש את התעודות המקוריות בסופו של דבר ולכן אישור הזכאות נמחק מן המחשב והוא לא זכה בשום תואר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא לא הגיש מיוזמתו את התעודות, לכן אותו אישור זכאות נשאר שם כאבן שאין לה הופכין, הוא נמחק מן המחשב ולא קיים עוד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: התוצאה היא שתואר לא קיבלנו, התוצאה היא שמובן מאליו לא עשינו שימוש בתואר הזה, לא לגבי שכר, שלא היינו יכולים לעשות מלכתחילה, ולא לגבי שום דבר אחר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: זה באשר לתואר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: חבר הכנסת פרץ כתב מכתב בשעתו ליועץ המשפטי לממשלה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: חבר הכנסת פרץ התרעם על אפליה פסולה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הנה הוא רואה שרבים שניגשו לאותן מכללות – ברלינגטון, לטביה וכיוצא באלה מכללות – קיבלו תעודות, עשו בהן שימוש לצורך תוספת שכר ובסופו של יום מוצאים את עצמם או ללא כתבי אישום או שהם מובלים למסלול המשמעתי ומעולם לא מכבידים איתם עד כדי כך שמושיבים על ספסל הנאשמים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: היתה לו טרוניה, תרעומת, והוא כתב מכתב ליועץ המשפטי לממשלה והביע את רחשי ליבו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כתוצאה מן הדברים הללו ענה לו העוזר ליועץ המשפטי לממשלה לאמור: על מה אתה מדבר?

עו"ד יהודה ויינשטיין: בסך הכל אתה, בניגוד לאחרים, גם מואשם בעבירות שוחד מה שאחרים לא מואשמים בעבירת שוחד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: זאת היתה תשובה שהיתה תשובה בעיתה, תשובה שאפשר להתייחס אליה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: דא עקא שכיום הזה התשובה הזאת איננה יכולה לעמוד, עבירת השוחד נמחקה ועדיין עולם כמנהגו נוהג ועדיין אותה אפליה פסולה קיימת ועומדת.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל קחו אחד, ניצב בדימוס אליק רון, זה נושא שבדקתי, הרי יש מאות אולי יותר ממאות שוטרים שהובאו לכאן והובאו לשם, אינני יודע בדיוק מה טיבם ורק בדקתי את זה סטטיסטית וראיתי שהרוב המכריע, אולי 95% או 99% מהם לא הוגשו לבתי משפט פליליים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אחד אני יודע שהוגשה לבית המשפט הפלילי, שוטרת, והיא טענה להגנה מן הצדק נוכח אפליה שנגרמה לטעמה בשעה שהגישו אותה ולא את האחרים בפני בית המשפט.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שמעתי את זה אבל אני בדקתי את אליק רון מפני שלגביו הוחלט להגיש כתב אישום על ידי פרקליטת מחוז תל-אביב.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לימים הוא נשמע על-ידי פרקליטת המדינה דאז, הוא זכה אצלה לאוזן קשבת והנה נעלמו החשדות ואינם קיימים עוד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בואו נראה בנושא הזה מה קרה את האיש הזה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הקדמתי ואמרתי ואני חוזר ואומר שעיני לא צרה בהחלטה הזאת, אני חושב שאולי ההחלטה היא טובה וראויה ואין מקום להגיש כתב אישום כנגד אליק רון – הוא בחור שאני מכיר באופן אישי, הוא בחור מצוין אולי, אינני יודע – אבל כל מה שאני אומר הוא מדוע לא שפר גורלי כגורלו ומדוע דמו שלו סמוק יותר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אליק רון נרשם לאוניברסיטת לטביה, הוא רצה ללמוד מינהל עסקים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא שילם אגורה שחוקה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שכר הלימוד היה במכללה הזאת או אוניברסיטה הזאת 30 אלף שקל.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לאחר שהוא סיים את לימודיו הוצאה דיפלומה על שמו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: להבדיל מאישור זכאות שהיה צריך להיות נתמך בתעודות קודמות, יש דיפלומה מסודרת ויפה של אליק רון: "מכללת לטביה, אלכסנדר רון, מינהל עסקים, עבר בהצלחה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הדברים האלה ישנם".

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא למד, לא שילם וקיבל דיפלומה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: את הדיפלומה לא נטל פיזית, ואדבר בסיבות לכך, מכל מקום בין השלב הראשון לבין השלב הסופי – בין הרישום לבין הדיפלומה יש כל מיני מטלות שצריך לעשות, בין השאר 36 בחינות שצריך לעבור כדי לקבל הדיפלומה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: צריך להגיש עבודת גמר, צריך גם להגן על עבודת הגמר שמא אנשים יחשבו, חלילה, שלא אתה הכנת העבודה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אתה צריך להופיע בפני הבוחנים, להציג את העבודה, לענות על שאלות ולהגן על התזה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ובכן, אליק רון טוען שהוא לא שילם את הסכום של 30,000 אלף ש"ח, מסיבה פשוטה: הוא לא למד.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא לא ניגש לבחינות בכלל, זולת בחינה אחת באנגלית.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כמובן, הוא לא הכין עבודת גמר, ולכן מה טעם היה להגן עליה?

עו"ד יהודה ויינשטיין: לכן הוא לא הגן עליה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא לא קיבל דיפלומה, כאמור, ולכן הוא לא שילם.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל מה לעשות, המסמכים בתיק הזה מראים בדיוק את ההיפך.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אמרתי לכם, יש 36 בחינות שצריך לעבור, בשיטה האמריקנית, צריך לסמן עיגולים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שואלים את אליק רון אם עבר את הבחינות, אם בכלל חתם.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אליק רון משיב: לא, כתב ידי לא יימצא שם, בכל הרישומים, אלא בניירות הרישום.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא תצליחו למצוא את כתב ידי אלא בתעודת הרישום – כשבאתי לרישום רשמתי את שמי.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מעבר לכך לא תמצאו את שמי רשום על שום דבר, נוכח העובדה שלא מילאתי שום טופס ולא רשמתי את כתב ידי להתפאר בשום מקום.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כך אומר אליק רון.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל אני רוצה לומר לכם, ואראה לכם את זה בדברים שהוא אמר, שהדברים שונים לחלוטין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בשלב זה אני מדבר על דברים שאומר אליק רון עצמו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מלכתחילה הוא אומר, כפי שאמרתי, שחוץ מהרשמה אין להם שום נייר כתוב שלו בכתב ידו, כולל הבחינה באנגלית, שהיתה בעל פה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לאחר שחוקרים אותו ומראים לו טפסים של שאלונים שהשם שלו שמופיע עליהם – ואביא לכם החומר שתוכלו לראות זאת בצורה ויזואלית – הוא אומר:

עו"ד יהודה ויינשטיין: רשמתי את שמי על הדפים ואני אפילו לא זוכר מה היה כתוב.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שמו כבר מופיע על הדפים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: השוטר אומר לו: "אני מראה לך חמישה דפי תשובות למבחנים כפי שמילאת כעת מתוך ...

עו"ד יהודה ויינשטיין: שרשומות על שמך.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבקש שתאשר לי כעת ששם משפחתך באנגלית ובעברית ותעודת הזהות שלך נרשמו על ידך".

עו"ד יהודה ויינשטיין: "אני מעיין בדפי התשובות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כל התשובות בחמשת הדפים נרשמו על ידי".

עו"ד יהודה ויינשטיין: אחר כך: "הדפים נרשמו על ידי רק לגבי הפריטים שהם תעודת הזהות, שם המשפחה, שם פרטי בעברית ובאנגלית.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני לא רשמתי אף תשובה באף דף, גם לא בדפים שראיתי וגם לא בדפים אחרים".

עו"ד יהודה ויינשטיין: "כאשר מילאת את הפרטים" – שואל השוטר – "על עשרות דפי תשובות ריקים, למה חשבת שאתה ממלא זאת?

עו"ד יהודה ויינשטיין: " זאת הייתה השאלה שנתבקשה בנסיבות העניין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: יש תשובות, כתוב "תשובות", הוא ממלא את הטפסים שלו, ולא יודע על מה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שואלים: מה חשבת כשמילאת כל כך הרבה טפסים?

עו"ד יהודה ויינשטיין: "אני לא זוכר מה חשבתי" – משיב אליק רון – "אז אני התבקשתי למלא את הטפסים, ואכן כך עשיתי".

עו"ד יהודה ויינשטיין: שאלה: "האם יעלה על הדעת שאתה ממלא טפסים על יותר מ-30 דפי תשובות באוניברסיטת לטביה ולא ידעת שזה כדי שהתשובות יירשמו בהם, כדי שיצא שעברת בחינות?".

עו"ד יהודה ויינשטיין: תשובה: "אני התבקשתי שם לקפוץ אליהם ולחתום על טפסים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לשאלתי מה זה, אמרו לי: זה בסדר, אתה צריך רק למלא את הטפסים".

עו"ד יהודה ויינשטיין: ובכן, אלה הדברים שאומרים אליק רון בקשר לתשובות על מבחנים שהוגשו לאוניברסיטת לטביה בדרך לתואר, כיוון שאף אחד לא יכול להגיש עבודת גמר אלא אם כן עמד בתנאי ראשוני קודם – לעמוד בהצלחה באותן בחינות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הבחינות לא מולאו על ידו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: העיגולים שם לא סומנו על ידו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל הוא טען מלכתחילה שגם לא רשם את שמו על גבי הטפסים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוכח במז"פ, ולאחר מכן מפי הסוס עצמו, שלמרות מה שאמר קודם הוא חתם על טפסים, אבל הוא לא יודע למה הדבר הזה נעשה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: באו, ביקשו, הוא ראה טופס תשובות – כתוב "טופס תשובות" עם סימונים – הוא חתם את שמו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא לא מבין למה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא לא יודע למה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ביקשו, הוא אדם מנומס, אדם נחמד, אדם שלא נעים לו להלבין פני מבקשים, ולכן הוא השיב בחיוב.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל כמו כל סטודנט טוב, הוא גם צריך להגיש עבודה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: והסטודנט הטוב הזה הגיש עבודה בנושא כדאיות ההשקעה במניותיה של "אריבה טלקום".

עו"ד יהודה ויינשטיין: כל סטודנט טוב, לרבות אליק רון, מגיש עבודת גמר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כמו שאמרתי לכם, אליק רון מתעקש לטעון שלא למד, לא נבחן, לא הגיש עבודה לא לו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל תראו את שער העבודה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בשער העבודה כתוב: "עבודת גמר", כתוב "אלכסנדר רון" – השם והכול.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מראים לו את השער ושואלים אותו: אם אתה לא הגשת העבודה, למה שמך מתנוסס על השער?

עו"ד יהודה ויינשטיין: האם ראית את השער הזה בכלל?

עו"ד יהודה ויינשטיין: על כך הוא משיב את התשובה הבאה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שואלים אותו: "האם קיבלת את החומר עם דף השער ששמך רשום עליו?" זו שאלה שמתבקשת בנסיבות האלה, של אדם שטוען שהוא לא יודע כלום.

עו"ד יהודה ויינשטיין: תשובה: "לא זוכר, רק אני זוכר שבמבחן עצמו חתמתי את שמי על כל החומר באנגלית".

עו"ד יהודה ויינשטיין: זו תשובה שלא הצלחתי להבין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מה זה "לא זוכר"?

עו"ד יהודה ויינשטיין: אם ראית השער, ועל השער הזה שמך מתנוסס באותיות קידוש לבנה, ואתה לא הכנת שום עבודה ולא הגשת שום עבודה ולא התכוננת לעשות עבודה, מדוע אתה לא צורח ככרוכייה ושואל: מה זה, מה העבודה הזאת לי?

עו"ד יהודה ויינשטיין: מה עשיתי?

עו"ד יהודה ויינשטיין: שום דבר, הוא לא זוכר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: יכול להיות שכן, יכול להיות שלא – הוא לא זוכר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: התשובה הזאת, "לא זוכר", התקבלה על דעתה של פרקליטת המדינה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: עלי היא לא מתקבלת לחלוטין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כי יש עבודה, ובה יש כריכה, ועל הכריכה מופיע שם מגיש העבודה, הלא הוא אלכסנדר רון, והוא רואה את השער ואומר: "אני לא זוכר אם ראיתי".

עו"ד יהודה ויינשטיין: מה זאת אומרת אתה לא זוכר אם ראית?

עו"ד יהודה ויינשטיין: אם ראית, היית צריך לקפוץ עד השמיים ולצרוח צרחות: מה אתם מגישים לי עבודה שלא הכנתי?

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל הוא לא זוכר, והדברים ממשיכים הלאה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל נוסף על כל הדברים האלה, כל סטודנט טוב שמגיש עבודה, צריך גם להגן על העבודה.

נסים זאב: זכין לאדם שלא בפניו.

יהודה ויינשטיין: כנראה.

יהודה ויינשטיין: צריך להגן על העבודה שמא, חלילה, הוא הכין עבודה לא לו; העתיק אותה, רחמנא ליצלן, עשה מעשים נוראים.

יהודה ויינשטיין: אז באים בוחנים שישבו על העבודה, ישאלו שאלות ויבדקו האומנם האדם שמתיימר להכין אותה אכן הכין אותה, מבין את מה כתוב שם.

יהודה ויינשטיין: והנה אליק רון מופיע בפני ועדת בוחנים.

יהודה ויינשטיין: יושבים שם בוחנים מלטביה, ואליק רון משמיע לנו: אני חשבתי שאני מגן על התואר?

יהודה ויינשטיין: לא ידעתי דבר כזה, אני התבקשתי לבוא לבחינה באנגלית.

יהודה ויינשטיין: איזו בחינה באנגלית הייתה שם?

יהודה ויינשטיין: העבודה עצמה תורגמה לאנגלית על מנת שתועבר לבוחנים מלטביה, שיבינו במה הכתוב מדבר.

יהודה ויינשטיין: לכן היה תקציר של העבודה באנגלית.

יהודה ויינשטיין: בכל אופן, הוא חושב שהוא מגיע להיבחן על העבודה באנגלית.

יהודה ויינשטיין: הוא מופיע, מגן על התזה, וכך הוא אומר – ואני חושב שאת הדברים האלה צריך לקרוא כדי להאמין.

יהודה ויינשטיין: הוא אומר: "זימנו אותי למבחן באנגלית על איזושהי עבודה שהייתי צריך לתרגם אותה ולהרצות אותה, מחומר שנדרשתי לשבת עם מילון.

יהודה ויינשטיין: בעצם כדי ללמוד אותו הצלחתי לתרגם אותו בלי שאני יותר מדי מבין".

יהודה ויינשטיין: שואלים אותו: "האם קיבלת מאבן חן עבודה, ואמר לך שתקרא אותה ותגן עליה?" תשובה: "זה היה מבחן באנגלית, לא קיבלתי ממנו כל עבודה".

יהודה ויינשטיין: שאלה: "מי שאל אותך את השאלות?", כך שואלים אותו.

יהודה ויינשטיין: "היה שם צוות של בוחנים שאני לא מכיר, היו שלושה או ארבעה בוחנים".

יהודה ויינשטיין: שאלה: "למעשה אתה מתאר לי הגנה על עבודת גמר.

יהודה ויינשטיין: אומר אבן חן שנתן לך עבודה, אמר לך ללמוד ולהרצאות על מה שאתה קורא מול הבוחנים, כך שכלל לא מדובר בבחינה באנגלית.

יהודה ויינשטיין: מה אתה אומר?

יהודה ויינשטיין: " תשובה: "את החומר הזה היה לי קודם, קיבלתי מאבן חן, בעברית.

יהודה ויינשטיין: התבקשתי לתרגם לאנגלית ולהרצות על זה".

יהודה ויינשטיין: הלאה: "אני מראה לך שני דפים, בעברית ובאנגלית" – בדף הכותרת של הדפים כתוב 'פרוייקט גמר', 'final project', גם בעברית, ולמי שיש קושי בשפה הזאת, שכותבים מימין לשמאל, יש גם שפה אחרת, אנגלית, משמאל לימין.

יהודה ויינשטיין: הנושא: כדאיות ההשקעה במניותיה של "אריבה טלקום".

יהודה ויינשטיין: המגיש: אלכסנדר רון.

יהודה ויינשטיין: תשובה: "זאת עבודה שקיבלתי מאבן חן שהובאה ללשכתי על ידי מישהו מטעם האוניברסיטה שהציג את עצמו כשליח.

יהודה ויינשטיין: נתבקשתי לתרגם לאנגלית ולהיות מוכן להשיב לשאלות ולהרצות".

יהודה ויינשטיין: שאלה: "מה חשבת שזה, אם לא פרויקט גמר, כפי שכתוב?

יהודה ויינשטיין: " – זה כתוב.

יהודה ויינשטיין: תשובה: "לי זה הוצג כמבחן באנגלית".

יהודה ויינשטיין: הלאה: "מה הכיל החומר?", שואלים.

יהודה ויינשטיין: "היה שם סקר של חברה בנושא שלא מוכר לי ואין לי מושג, נדמה לי שהיה חומר גם בעברית וגם באנגלית ואני נדרשתי ללמוד, לתרגם את החומר לאנגלית, להיות מוכן לענות על שאלות ולהסביר את החומר ולענות על שאלות".

יהודה ויינשטיין: שואלים אותו: "האם הגשת לוועדה חומר כלשהו?

יהודה ויינשטיין: " הוא אומר: "כן, את החומר באנגלית אחרי שחתמתי עליו, חוץ מזה לא מסרתי כלום".

יהודה ויינשטיין: "אני מציג בפניך תקציר באנגלית שהוצג בתיק העבודות שלך.

יהודה ויינשטיין: מדובר בשבעה דפים באנגלית.

יהודה ויינשטיין: האם זה החומר שקיבלת והתכוננת אליו?".

יהודה ויינשטיין: תשובה: "כן".

יהודה ויינשטיין: ואז אומר לו החוקר: "ספר לי את התהליך שהיה מהרגע שקראו לך ונבחנת" – בוא נראה, מה היה שם?

יהודה ויינשטיין: "מהמקום שבו ישבתי, מהכיסא, נשאלתי אם יש לי שקפים" – בחינה באנגלית, הוא צריך שקפים.

יהודה ויינשטיין: אמרתי שלא, שבאתי להיבחן.

יהודה ויינשטיין: ואז אמרו: או קיי, אתה יכול להרצות על החומר.

יהודה ויינשטיין: הרציתי על החומר כמיטב יכולתי, נשאלתי די הרבה שאלות, ולא חשתי שאני בקיא.

יהודה ויינשטיין: האם ניגשת לשולחן הוועדה ומסרת להם חומר על-מנת שיהיה בפניהם תקציר של החומר שלך?

יהודה ויינשטיין: תשובה: כן.

יהודה ויינשטיין: מה הגשת?

יהודה ויינשטיין: הגשתי העתק של החומר שקודם הראית לי, שבעה הדפים, שהיו מתורגמים לאנגלית.

יהודה ויינשטיין: כן, אבל לא הקראתי מהדף, הרציתי ממה שהתכוננתי.

יהודה ויינשטיין: כל פעם שנתקעתי, אז הם שאלו מה שלא היה ברור, הם שאלו שאלות הבהרה, כל מיני שאלות – מה הכוונה פה?

יהודה ויינשטיין: מה הכוונה שם?

יהודה ויינשטיין: אם אני יכול לפרט, ולא ידעתי לפרט.

יהודה ויינשטיין: היו לא מעט שאלות שלא יכולתי לפרט, כי לא ידעתי, אז הם עברו הלאה.

יהודה ויינשטיין: שאלה: איזה שאלות לדוגמה?

יהודה ויינשטיין: תשובה: לדוגמה, אם אני יכול לפרט יותר על החברה.

יהודה ויינשטיין: לא יכולתי מעבר למה שהיה בחומר.

יהודה ויינשטיין: האם שאלו אותך איך הגעת למסקנות שלך?

יהודה ויינשטיין: תשובה: כן.

יהודה ויינשטיין: שאלה: מה ענית?

יהודה ויינשטיין: תשובה: אמרתי שמהשוואת נתונים הגעתי למסקנות".

יהודה ויינשטיין: מפי הסוס אנחנו שומעים שהוא הגן על התואר.

יהודה ויינשטיין: שואלים אותו איך הוא הגיע למסקנות, והוא אומר: "אמרתי שמהשוואת הנתונים הגעתי למסקנות".

יהודה ויינשטיין: זאת בחינה באנגלית.

יהודה ויינשטיין: הוא יושב שם, הגיש עבודה לא לו.

יהודה ויינשטיין: השם שלו מופיע על העבודה, הוא מופיע בפני ועדת בוחנים.

יהודה ויינשטיין: הוא טוען ומגן על התזה, הוא נשאל שאלות ומשיב תשובות, מסביר איך הוא הגיע למסקנות, ומתעקש להסביר למשטרה שלמעשה הוא בא לבחינה באנגלית והוא לא יודע מה רוצים ממנו.

יהודה ויינשטיין: למרבה הפליאה, פרקליטת המדינה מוכנה לאמץ את הגרסה הזאת כגרסת אמת.

יהודה ויינשטיין: הרי ישבו שם גם בוחנים, ושאלו גם אותם מה הבחור הזה עשה אצלם, האם הוא נבחן באנגלית?

יהודה ויינשטיין: והם השיבו: "הלטבים באו מוכנים ושאלו שאלות גם על סמך ההערות שהיו להם בתקציר באנגלית, גם על סמך הצגה אישית של הסטודנט.

יהודה ויינשטיין: הלטבים שאלו את אליק שאלות ענייניות, וראיתי שהם מבינים את החומר".

יהודה ויינשטיין: הבוחן הלטבי, פרופסור דנוביץ, אומר שהוא הציג לאליק רון את ההנחיות להגנה בטרם החל, כלומר לפני שהוא התחיל הוא הסביר לו את ההנחיות ואמר שהוא הסביר לו על הנהלים בהגנה.

יהודה ויינשטיין: לאחר מכן הבוחן הלטבי, הפרופסור דנוביץ אומר: "לגבי הטענה שאליק רון טוען, שהוא חשב שהוא במבחן באנגלית ולא בהגנה, אני אומר לך שאדם נורמלי לא יכול היה שלא להבין איפה הוא נמצא אחרי ההסבר שלי.

יהודה ויינשטיין: דיברתי אתו אנגלית והסברתי לו שהוא נשאל שאלות על העבודה ולא בחינה באנגלית, ואני לא רואה מצב שאליק רון לא ידע איפה הוא נמצא".

יהודה ויינשטיין: האם גם יאיר פרץ ניתן היה להישמע בגרסה אשר כזאת?

יהודה ויינשטיין: תארו לכם שיאיר פרץ היה מגיע למשטרה והיה מוסר גרסה ברוח הדברים שאני השמעתי באוזניכם עכשיו.

יהודה ויינשטיין: האם לטעמכם מישהו היה מוכן להאמין לו?

יהודה ויינשטיין: האם לא היו אומרים לו שהגרסה הזאת שהוא בא אתה היא עלבון לאינטליגנציה?

יהודה ויינשטיין: חבל לה שהושמעה, טוב לה שלא הושמעה מאשר שהושמעה.

יהודה ויינשטיין: בשעתו דיברתי עם חבר כנסת שהוא חבר הוועדה, אחד מהחברים הוותיקים בה, והוא סיפר לי דוגמה שהיא די מאלפת.

יהודה ויינשטיין: הוא אמר שיש סיפור בדיוני שנשמע כאמת לאמיתה בשעה שהוא נשמע מפי אחד, ונשמע סיפור לפתיים בשעה שהוא נשמע מפי אחר.

יהודה ויינשטיין: הוא הביא לי דוגמה על שודד עם אקדח שמגיע לבנק.

יהודה ויינשטיין: אני מציע לחברי הכנסת הנכבדים להחליף את הדוגמה הזאת, דוגמה היפותטית, בדוגמה ממשית בתיק הזה.

יהודה ויינשטיין: שיבוא אדם ויאמר: אני לא ניגשתי לבחינה, לא הכנתי עבודת גמר, לא הגנתי על התזה - ויישמע בסיפורים האלה.

יהודה ויינשטיין: הוא בא לבחינה ולא ידע מה היה בה.

רוני בר-און: עו"ד ויינשטיין, הנקודה הזאת ברורה.

רוני בר-און: אני מציע שתעבור לחלק הבא.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כל הצעה שאתה תגיד לי, אני אקבל.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אומר העוזר ליועץ המשפטי לממשלה במכתב שהוא כתב לי בתשובה לעניין השימוע, ואני מבין שגם הועבר לחבר הכנסת רוני בר-און.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא אומר: "לאליק רון היתה גרסה באשר לעבודה שהוגשה, אף שלא הוכנה על ידו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: גרסה אשר גם אם לא נקבלה כפי שהיא, קיים קושי להפריכה בראיות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: עם כל הכבוד, איזה קושי יש להפריך את הגרסה הזאת בראיות?

עו"ד יהודה ויינשטיין: הגרסה הזאת הפריכה את עצמה מתוך עצמה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: צריך רק לקרוא מה שהוא אומר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הקושי הזה לא היה מנת חלקו בשעה שהוא הגיש את כתב האישום נגד חבר הכנסת פרץ.

עו"ד יהודה ויינשטיין: למה, מפני שדמו של חבר הכנסת הוא פחות סמוק, או יותר סמוק?

יצחק כהן: לא, בגלל שהוא מש"ס.

עו"ד יהודה וינשטיין: אבל למה אנחנו צריכים לשמוע את הדברים האלה מפי אליק רון, מפי הבוחנים בלטביה, מפי אנשים אחרים?

עו"ד יהודה וינשטיין: נראה מה שאומר היועץ המשפטי לממשלה, מפי עוזריו הבכירים, בשעה שהוא הגיש את כתב האישום נגד אבן-חן, שהיה שותף לכל התעלולים האלה.

דני יתום: מסירים את חסינותו של אליק רון?

מני מזוז: אפשר לגזור את דינו לפי משפט השדה הזה.

רוני בר-און: בסוג הדיונים הזה אני לא אמנע מסנגור להגיד את כל מה שהוא חושב שהוא צריך לומר כדי לשכנע את הוועדה שלא ליטול את החסינות.

רוני בר-און: אחר-כך היועץ המשפטי לממשלה יקבל את זכות התשובה, וחזקה על החברים שהם גם ישקלו את השיקולים הנכונים ויגיעו לתוצאה הנכונה.

עו"ד יהודה וינשטיין: היועץ המשפטי לממשלה, בכתב האישום נגד אבן-חן, אומר את הדברים הבאים: "בתאריך לא ידוע ובסמוך לכך הגיע הנאשם ללשכתו של רון, לאחר שהאחרון הביע את רצונו להירשם ללימודי תואר ראשון במנהל עסקים.

עו"ד יהודה וינשטיין: הוא נתן לו טפסי הרשמה.

עו"ד יהודה וינשטיין: בתקופה הנ"ל עלות שכר הלימוד לתואר ראשון בשלוחת לטביה – 30,000 שקל.

עו"ד יהודה וינשטיין: הנאשם לא דרש מרון, ורון לא שילם את שכר הלימוד.

עו"ד יהודה וינשטיין: הנאשם עשה כן בידיעת העובדה שרון הולך לשלוחת לטביה לעודד רבים אחרים, מהם גם מי שכפופים לו, להירשם ללימודים בשלוחה.

עו"ד יהודה וינשטיין: במעשיו המתוארים לעיל עדיין לא ניתן לראות שוחד בפעולה הקשורה בתפקידו".

עו"ד יהודה וינשטיין: לאחר מכן סעיפי כתב האישום מדברים על הסיפור של ההגנה, שלא היה ולא נברא, על הסיפור של העבודה וכל הדברים האלה.

עו"ד יהודה וינשטיין: כל הדברים האלה באים עכשיו לא מפי אותם בוחנים, אלא מפי היועץ המשפטי לממשלה ועוזריו, שעה שהניחו את כתב האישום הזה והם מנסים מבחינתם להוכיח אותו בבית-משפט השלום בתל-אביב כעובדות המשקפות אמת צרופה.

רוני בר-און: מה שאתה אומר, בקליפת אגוז, שכל מה שהם אמרו לך שהם לא מסוגלים להפריך את גרסתו של אליק רון, בכתב אישום אחר הם כתבו את זה כגרסתם הם.

עו"ד יהודה וינשטיין: לא הייתי מנסח את זה יותר טוב.

עו"ד יהודה וינשטיין: היועץ המשפטי לממשלה אמר לכם, שלמעשה יאיר פרץ קיבל תואר.

עו"ד יהודה וינשטיין: גם העוזר ליועץ המשפטי, במכתב שהוא כתב לי, אמר שבניגוד לפרץ, רון כלל לא קיבל את התואר, וממילא לא עשה בו שימוש.

עו"ד יהודה וינשטיין: באשר לפרץ, כבר אמרתי לכם שהוא לא קיבל תואר ולא עשה בו שימוש.

עו"ד יהודה וינשטיין: הוא קיבל אישור לזכאות, וצריך היה לצרף תעודות שהיו בידיו.

עו"ד יהודה וינשטיין: תעודות כאלה הוא לא צירף, ולכן האישור הזה נמחק מהמחשב.

רשף חן: אני מתקשה להבין מה ההבדל בין דיפלומה לבין השלמה, בעיניך.

רוני בר-און: זמן השאלות יהיה בסוף הצגת הדברים.

יצחק כהן: גם לאילנה דיין יש לי הרבה שאלות.

רוני בר-און: חבר הכנסת יצחק כהן, אני קורא אותך לסדר.

עו"ד יהודה וינשטיין: ככל שהדברים מתייחסים לחבר הכנסת פרץ, הוא לא קיבל תעודה, הוא קיבל אישור לזכאות שהיתה יכולה להצטרף לתעודה אם הוא היה מצרף אליה תעודות קודמות.

עו"ד יהודה וינשטיין: תעודות קודמות היו בידו, ויש לנו אישור בחומר הראיות שהדבר הזה נבדק על-ידי פרופסורית מהאוניברסיטה העברית ואמרו שהתעודות האלה תקינות.

עו"ד יהודה וינשטיין: היינו, צירופן של התעודות האלה עם אישור הזכאות היה יכול להוליד דיפלומה, תעודה.

עו"ד יהודה וינשטיין: דא עקא, שהוא לא הגיש את התעודות האלה שהיו בידיו, לכן אישור הזכאות נמחק ולא קיים עוד ולא נעשה בו שימוש.

עו"ד יהודה וינשטיין: לגבי אליק רון, הוא קיבל דיפלומה של ממש, מפני שהתואר שלו היה תואר BA רגיל, הוא הלך ללמוד מנהל עסקים בתואר רגיל.

עו"ד יהודה וינשטיין: הוא קיבל את התואר לאחר שעמד במבחנים שלא עשה, לאחר שהגיש עבודה שלא הכין, לאחר שהגן על עבודה בפני בוחנים שהוא לא הגן.

עו"ד יהודה וינשטיין: לאחר שלא עשה את כל אלה, הוא קיבל תואר.

עו"ד יהודה וינשטיין: התואר הזה הגיע לישראל ב-31 באוגוסט 2001.

עו"ד יהודה וינשטיין: הוא לא קיבל אותו לידיו מהסיבות שאבן-חן אומר.

עו"ד יהודה וינשטיין: שואלים את אבן-חן: מדוע אליק רון לא קיבל את התעודה עד היום, כאשר היא הוצאה ב-31 באוגוסט 2001?

עו"ד יהודה וינשטיין: תשובה: "זה אכן התאריך שמופיע בתעודה לכולם.

עו"ד יהודה וינשטיין: אגב, בפועל התעודות הגיעו לאחרונה בטרם נפגשתי אתו כדי למסור את התעודה.

עו"ד יהודה וינשטיין: אני הוצאתי את הדיפלומה כדי להעביר אותה לאליק רון, דיברתי אתו שהדיפלומה אצלו והוא יוכל לקבל אותה.

עו"ד יהודה וינשטיין: הוא אמר בסדר, שיבוא.

עו"ד יהודה וינשטיין: ניסיתי פעם אחרת להזמין אותו כשהייתי בגליל והדיפלומה היתה אצלי, וזה לא יצא כי הוא היה במקום אחר, ואז התחיל הסיפור של המעצרים".

עו"ד יהודה וינשטיין: בחודש ספטמבר משרד החינוך הקפיא את כל האישורים והדיפלומות וכבר התחיל רחש בנושא הזה, ואליק רון, שקיבל רגליים קרות, החליט לא לקבל את הדיפלומה.

עו"ד יהודה וינשטיין: הדיפלומה הזאת נשארה מוטלת כאבן שאין לה הופכין אצל אותו אבן-חן.

עו"ד יהודה וינשטיין: אבל הדיפלומה הזאת הוצאה, היו טלפונים לקבל אותה, ובסופו של דבר הוא לא קיבל אותה מהטעמים שאמרתי עכשיו.

עו"ד יהודה וינשטיין: שמעתי מהיועץ המשפטי לממשלה שאמר לכם שאליק רון רצה גם ללמוד במכללת עמק יזרעאל ובחיפה, אות הוא וגם סימן שהוא לא חפץ בתואר ממכללת לטביה.

עו"ד יהודה וינשטיין: הראיה, הנה הוא הולך כבר ונרשם למקומות אחרים.

עו"ד יהודה וינשטיין: אליק רון שלח למשטרה מכתב שהתקבל מהמכללה בעמק יזרעאל וממנו עולה שבמאי 2001 הוא היה שם כדי לקבל ייעוץ לצורך ההרשמה.

עו"ד יהודה וינשטיין: ב-15 באוגוסט 2001 הוא רכש ערכת הרשמה.

עו"ד יהודה וינשטיין: אם הוא באמת חשב ללמוד באותו מקום, מה גרם לו לגשת ולהתייצב להגנה על התואר יום לאחר מכן, ב-16 באוגוסט, במכללת לטביה?

עו"ד יהודה וינשטיין: לגרסתו הוא ניגש לבחינה באנגלית.

רוני בר-און: אנחנו עושים את כל המאמצים כדי לסיים את הפרק של הטיעון של עו"ד וינשטיין לפני השעה 11:00, שאז יהיה מועד הגיוני לסיים את ישיבת היום.

רוני בר-און: אחר-כך נקבל החלטות לגבי ההמשך.

עו"ד יהודה וינשטיין: אינני מבין כיצד הדברים האלה ממחישים מחשבה כזאת או אחרת.

עו"ד יהודה וינשטיין: אבל כשרוצים להיתפס במשהו, אפשר להיתפס בכל סיפור.

עו"ד יהודה וינשטיין: אני אומר שוב שאני תמה האם סיפורים כגון הסיפורים הללו היו מושמעים בעניינו של חבר הכנסת יאיר פרץ היו זוכים לאותה הקשבה בנפש פתוחה כמו שנשמעו הסבריו של אליק רון.

עו"ד יהודה וינשטיין: בינתיים מה שברור הוא, שיצאה דיפלומה על שמו ב-31 באוגוסט, והוא לא קיבל אותה מהטעמים שאני כבר אמרתי.

עו"ד יהודה וינשטיין: בינתיים התחילה בחישה ומשרד החינוך נכנס לתמונה, התחילה חקירה משטרתית ואליק רון לא לקח את הדיפלומה.

עו"ד יהודה וינשטיין: היועץ המשפטי מחק לפרץ את עבירת השוחד מהטעם הפשוט, שפרץ לא לקח שוחד.

עו"ד יהודה וינשטיין: טענו בשימוע שהמתת לא ניתן בעד פעולה הקשורה בתפקידו – הוא היה עוזר שר העבודה והרווחה – אלא כפעיל ש"ס, וכגון דא לא מאשימים בשוחד.

עו"ד יהודה וינשטיין: ממילא טענו בפני היועץ המשפטי לממשלה, שחבר הכנסת פרץ לא גיבש מחשבה פלילית הצריכה לגיבושה של עבירה כזאת.

עו"ד יהודה וינשטיין: הפנינו את היועץ המשפטי הממשלה לתמליל, ששם אומר פרץ לחוקר שחוקר אותו דברים פחות או יותר בנוסח זה.

רוני בר-און: אני לא מבין למה אנחנו צריכים את זה.

רוני בר-און: הרי אם עבירת השוחד הוסרה, אתה לא בא פה בטענה שעשו לכם מחווה שלכאורה הם טוענים שנעשתה מחווה שהייתם ראויים לה ממילא.

רוני בר-און: זה לא חלק ממערכת השיקולים שלנו.

זהבה גלאון: הוא הסביר שעוזר היועץ המשפטי כתב לו מכתב, שהם לא מוותרים לו על העבירה בגלל שגם יש לו עבירת שוחד.

רוני בר-און: אבל היום הסיטואציה היא שלמכתב ההוא אין כל ערך, משום שעבירת השוחד איננה קיימת עוד, וממילא הם לא מוותרים.

אחמד טיבי: יש לה ערך בשל העובדה שהם לא ביטלו את כתב האישום בגלל השוחד.

עו"ד יהודה וינשטיין: אמרתי שלא גובשה גם הכוונה הפלילית הצריכה לעבירת השוחד.

עו"ד יהודה וינשטיין: יש קטע בתמליל שבו משוחחים יאיר פרץ והחוקר אותו, והוא אומר לו: "לא הייתי צריך לשלם, כי לא קיבלתי תואר ולא עשיתי שימוש בתואר.

עו"ד יהודה וינשטיין: אם הייתי מקבל תואר, הייתי משלם.

עו"ד יהודה וינשטיין: חוץ מזה, למה לא תבעו אותי, אם יש להם בעיה, בתביעה אזרחית?

עו"ד יהודה וינשטיין: " אומר לו החוקר: "אדון פרץ, אתה לא מבין, איזה תביעה אזרחית פה?

עו"ד יהודה וינשטיין: פה מדובר בשוחד".

עו"ד יהודה וינשטיין: אומר לו פרץ: "שוחד על מה?" ומשיב החוקר: "אני אסביר לך".

עו"ד יהודה וינשטיין: דו-שיח כזה לא תמצאו אצל אליק רון.

עו"ד יהודה וינשטיין: מפני שאליק רון קיבל את המתת בעד פעולה הקשורה בגרעין הקשה של תפקידו – כקצין, כניצב במשטרה, לא כפעיל בתנועה כלשהי.

עו"ד יהודה וינשטיין: התחושה שלי הייתה, אולי, שמחקו לי את כתב האישום בנושא השוחד, אלא אולי כדי לא להעלות טענה נוספת לאפליה בוטה לא פחות בנושא אליק רון.

עו"ד יהודה וינשטיין: ככה אני לפחות עושה את זה.

עו"ד יהודה וינשטיין: אני אולי שוגה, אבל אני פה ושם גם מסוגל לעשות את זה.

עו"ד יהודה וינשטיין: דבר נוסף – כל סטודנט טוב, לרבות אליק רון, נותן הצהרה בתחילת ההגנה שהוא הכין את העבודה בעצמו, הוא ולא אחר, הוא ולא שליח, הוא בעצמו ובאופן עצמאי – זה חשוב לעשות, כי - הביאו טופס הצהרה לאליק רון.

עו"ד יהודה וינשטיין: הביאו לו טופס הצהרה ושאלו אותו האם אתה חתמת על טופס כזה.

עו"ד יהודה וינשטיין: וכך הוא אומר: מראים את הטופס הזה ששמה כותב האדם: אני הכנתי את העבודה באופן עצמאי, מבלי עזרה, אני, לבד.

עו"ד יהודה וינשטיין: אני ולא מלאך, אני ולא שרף, אני בעצמי.

עו"ד יהודה וינשטיין: ואז אליק רון השיב: יכול להיות שחתמתי על הטופס הזה, אבל אני לא זוכר.

עו"ד יהודה וינשטיין: אני זוכר שחתמתי על טופס אחרי המבחן, אינני מזהה את הטופס שאתה מציג לי, יתכן שזה היה זה.

עו"ד יהודה וינשטיין: האם אני צריך יותר מכך כדי לבוא ולומר שאליק רון, עד עכשיו, סיפר למשטרה סיפורים שרחוקים מן האמת כרחוק מזרח ממערב?

עו"ד יהודה וינשטיין: אין ספק שהוא בא להגן על עבודה שהוא לא עשה.

עו"ד יהודה וינשטיין: עכשיו, אני אספר לכם סוד: ההצהרה הזו אבדה.

עו"ד יהודה וינשטיין: היא לא קיימת.

עו"ד יהודה וינשטיין: אבד הארגז שהיא נסעה בו ללטביה, אבל אליק רון לא ידע את זה.

עו"ד יהודה וינשטיין: אם הוא היה יודע את זה, אני מניח שהיינו שומעים זמירות אחרות.

עו"ד יהודה וינשטיין: אבל מפני שהוא לא ידע, הוא חשב שהדבר הזה קיים, הוא אמר: אני חתמתי, יכול להיות שעל טופס כזה.

עו"ד יהודה וינשטיין: אבל הדברים האלה אומרים דרשני, ואני לא צריך להביא יותר ראיות מאשר זה כדי לבוא ולומר שלגבי אליק רון נעשה פה מעשה – מעשה מצוין – אני רק מבכה מדוע הוא לא נעשה באשר לי.

עו"ד יהודה וינשטיין: עכשיו, לעניין השוויון.

עו"ד יהודה וינשטיין: אני אמרתי לכם, בנושא השוויון - - -

נסים זאב: סליחה, לגבי כתבי האישום הנוספים - - -

רוני בר-און: סליחה, אני מבקש ממך, נסים זאב, לא להפריע.

נסים זאב: אני לא מפריע, אדוני.

רוני בר-און: אני יודע.

רוני בר-און: לא להפריע, בכל אופן.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני, בכל אופן, אמרתי, שהפעלה בלתי שוויונית של החוק – ונדמה לי שזה מה שקרה כאן.

עו"ד יהודה ויינשטיין: פה הופעל החוק בצורה בלתי שוויונית, בשעה שהופעל בצורה שהופעל כנגד ניצב במשטרה והרבה הרבה שוטרים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לגבי ניצב אני ניתחתי את האירועים, ובאשר לחבר הכנסת יאיר פרץ – נדמה לי ששניהם לא זכו לאותה מידה של שוויוניות, ולגבי הנושא הזה של השוויון כלפי החוק, אני מבקש ברשותכם, להפנות אתכם למספר פסקי דין, שאני חושב שיש להם בנושא הזה חשיבות גדולה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הראשון הוא בג"ץ 946/89 – אורי גנור.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני אקריא לכם קטע אחד קצר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: "עיקרו של דבר, מן הראוי לבחון, אם אנשים, שעשו מעשי עבירה דומים או זהים, זוכים ליחס דומה או זהה מצד הרשויות המופקדות על אכיפת החוק".

עו"ד יהודה ויינשטיין: ואז ממשיך הנשיא שמגר ואומר: "נזק לאינטרס הציבורי אין ביטויו דווקא בכך שעבריין פלוני, שלא יעמוד לדין, יעבור עבירה נוספת.

עו"ד יהודה ויינשטיין: פירושו גם פגיעה באמונו של הציבור, כי אכן נעשה צדק, וכי השלטונות אינם נוקטים אמת מידה של איפה ואיפה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הכלל לפיו צדק צריך לא רק להיעשות אלא גם להיראות כי נעשה, הוא מורה דרך שמקומו לא רק בעגה המקצועית של המשפטנים, אלא הוא גם קנה מידה מעשי וחיוני לשליחי ציבור העוסקים בהשלטת משפט.

עו"ד יהודה ויינשטיין: השלטת המשפט נעשית לא רק למען הענשת עבריינים, אלא גם לשם מניעת עבירות נוספות, ואין מניעת עבירות, כאשר מאבד הציבור אמונו בדרכי פעולתן של הרשויות המשליטות את המשפט".

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני אפנה את תשומת לבכם לבג"ץ נוסף בשם זקין, ושם אומר בית המשפט העליון כהאי לישנה: "אפשר לומר לצורך עתירה זאת, כי אכיפה בררנית היא אכיפה הפוגעת בשוויון במובן זה שהיא מבדילה לצורך אכיפה בין בני-אדם דומים או בין מצבים דומים - - -דוגמה מובהקת לאכיפה בררנית היא בדרך כלל החלטה לאכוף חוק נגד פלוני, ולא לאכוף את החוק נגד פלמוני - - - די בכך ששיקול כזה, גם אם אינו שיקול יחיד, הוא השיקול המכריע בקבלת החלטה לאכוף את החוק.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אכיפה כזאת נוגדת באופן חריג את העיקרון של שוויון בפני החוק במובן הבסיסי של עיקרון זה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: היא הרסנית לשלטון החוק, היא מקוממת מבחינת הצדק.

עו"ד יהודה ויינשטיין: היא מסכנת את מערכת המשפט.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הסמכות להגיש אישום פלילי היא סמכות חשובה וקשה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: היא יכולה לחרוץ גורל של אדם".

עו"ד יהודה ויינשטיין: בעניין תורג'מן אומר בית המשפט העליון: "עיקרון שלטון החוק משמיע את עיקרון החוקיות, ומוסיף הוא ומשמיע צורך בהפעלת החוק באורח שוויוני וללא הפליה, בהתאם לכללים ידועים וקבועים מראש, ללא שרירות וללא מקריות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הפעלת החוק באופן מקרי - שלא על דרך מדיניות קבועה, ברורה ומבוקרת מראש - משמיעה שרירות, ושרירות הנה אויבת שלטון החוק".

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני שמעתי פה עכשיו איזושהי תרעומת מצד היועץ המשפטי לממשלה שסבר אולי שלא היה ראוי לפרוט פה לפרוטות, אולי, את מעשהו של אליק רון.

עו"ד יהודה ויינשטיין: - - - הוא לא הסתיר אותה ממני, אמר אותה, בצורה ברורה, הוא יחזור ויאמר אותה, אני רואה שהוא מתכוון לחזור ולומר אותה גם לכם, בהמשך.

זהבה גלאון: זה לעשות לאליק רון אאוטינג.

עו"ד יהודה ויינשטיין: ואני אמרתי לכם בפתיח: אני, יש לי כבוד גדול ליועץ המשפטי לממשלה, הנוכחי, יש לי אפילו פינה חמה בלב ליועץ המשפטי הזה - - -

אחמד טיבי: גם לאליק רון.

קריאות: גם לאליק רון, כן.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אבל אני פניתי ליועץ המשפטי לממשלה, וביקשתי ממנו שימוע – אמרתי לו: תן לי, במקום שאני אבוא לוועדה הנכבדה הזאת ואבזבז את זמנה על דברים כאלה שהיועץ המשפטי לממשלה חושב אחר כך שהם בלתי ראויים, וככה הוא משמיע באוזני, וככה הוא מצהיר הצהרת כוונות שהוא מתכוון להשמיע באוזניכם עוד רגע קט.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני הבינותי שגם אני פניתי, גם חבר הכנסת מיכאל איתן ביקש שיאפשרו לי, אני גם ראיתי שצירפו לבקשה הזאת חתימות של 91 חברי כנסת, שגם הם חשבו שזה ראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יאפשר לנו שימוע.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני הבינותי שגם בוועדה הזאת, שישבה בישיבתה ביום 10 במרץ, הבנתי שהייתה איזושהי נימה של טרוניה מטעמו של יושב ראש הוועדה, על שלא נזדרזה דרכי ולא פניתי במהירות הראויה ליועץ המשפטי לממשלה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: דא עקא, ששבוע לאחר הישיבה אני הגשתי את הבקשה ליועץ המשפטי לממשלה ואמרתי לו: תן לי אפשרות לבוא בפניך ולומר לך את הדברים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: שימוע היועץ המשפטי לממשלה לא נתן לי, אבל הוא פירט את העיכוב בתשובתו - והתשובה ניתנה לי ב-4 בנובמבר, אני פניתי ב-17 במרץ – בכל מיני סיבות, בין השאר גם בעובדת היותו מועמד למשרת פרקליט המדינה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני חייב לומר לכם שהרבה רעות אני תולה במועמדות הזאת, אבל לא את הרעה הזאת.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הרבה רעות אני חושב שכן, אבל לא את הרעה הזאת, בנושא הזה - - -

זהבה גלאון: סליחה, אתה יכול לפרט?

רוני בר-און: וזה ממש לא ענייננו, באמת.

רוני בר-און: זה באמת לא ענייננו, עו"ד ויינשטיין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: בסדר.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מכל מקום - - -

רוני בר-און: האשמה בקשר לזה שזה נע מינואר עד היום, היא רק עלי, נטו עלי, כולי אשם, מודה באשמה.

רוני בר-און: עזוב את העניין הזה כרגע.

רוני בר-און: הפסדתם מזה שזה התעכב במהלך השנה, אני מתנצל בפני חבר הכנסת פרץ שזה התעכב שנה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא, לא לא התכוונתי.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא.

עו"ד יהודה ויינשטיין: סליחה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אתה הבנתי אותי לא – לא הייתה לי נימה אחת של טרוניה לגבי הדברים האלה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא כלפי מישהו בוועדה הזאת ולא כלפי היועץ המשפטי לממשלה – היועץ המשפטי לממשלה היה צריך לבצע חקירה, הוא ביצע חקירה נוספת, הוא אמר שהוא מבצע חקירה נוספת והדברים התעכבו מסיבות לגמרי אובייקטיביות.

עו"ד יהודה ויינשטיין: לא הייתה מחשבה כזאת לבקר, אין לי מחשבה כזאת ואינני מבקר, ואני אומר את הדברים - - -

נסים זאב: לבקר זה דבר לגיטימי?

נסים זאב: אני לא מבין.

עו"ד יהודה ויינשטיין: באמת ובתמים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כל מה שביקשתי את היועץ המשפטי לממשלה – אמרתי לו: תן לי אפשרות לבוא בפניך, לשמוע את כל אותו סיפור אליק רון, אותם סיפורים - - - אני רוצה להביא בפניך.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני פניתי, הוועדה הנכבדה הזאת חשבה שיהיה זה ראוי אם היועץ המשפטי לממשלה יאפשר לי לעשות כדבר הזה, חבר הכנסת מיקי איתן פנה, 91 חברי כנסת צירפו מכתב לבקשה, והיועץ המשפטי לממשלה סירב לתת את זה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הוא ישב – כפי שהוא כתב במכתבו אלי, שהובא גם ליושב ראש הוועדה – הוא ישב עם עוזריו, דן בעניין והחליט.

עו"ד יהודה ויינשטיין: כלומר: אני, שאני טוען לאפליה - - -

מיכאל איתן: דרך אגב, אני מוכרח בקריאת ביניים: היועץ המשפטי השיב לפניה שלי, ואני קיבלתי את התגובה.

רוני בר-און: טוב, תודה רבה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: תודה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מכל מקום, אני ביקשתי את זה, היועץ המשפטי לא שמע אותי, אני, שטוען לאפליה, אותי לא שמעו, טענו כנראה יועצים אחרים מטעמו של היועץ המשפטי לממשלה הטוענים לחוסר אפליה, הראיה שהם סגרו את התיק, וככה יצאה החלטה תחת ידו של היועץ המשפטי לממשלה והיא הגיעה אלי תחילת נובמבר שנה זו.

רוני בר-און: סוף דבר?

עו"ד יהודה ויינשטיין: סוף דבר, אני חושב שלנוכח עינינו ישנה פה אפליה פסולה.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני חושב שהיועץ המשפטי לממשלה הפעיל את החוק בצורה בלתי שוויונית, פעם באמות מידה מחמירות ככל שהכתוב מדבר ביאיר פרץ, הוא נקט גישה אחרת עם שוטרים וניצב.

עו"ד יהודה ויינשטיין: הפעלה בלתי שוויונית זו מקוממת, הפעלה בלתי שוויונית זו היא מאויבי שלטון החוק.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני, בנסיבות האלה, מבקש מכם להימנע מהמלצה, שאם לא במקרה הזה, אינני רואה מקרה ראוי ממנו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מדובר, בסופו של דבר, גם בזוטי דברים.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אנחנו הסכמנו, כמו שאמרתי לכם בפתיח, שהאדון פרץ הגיש עבודות לא לו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אני חושב שהדבר הזה הוא בלתי ראוי בעליל, הוא לא נחמד, הוא לא משמח, אבל עדיין בדרך כלל, ידעתי שתלמידים שעושים כדבר הזה מקבלים הערה ביומן, ולא שמתי לב שתלמידים מן הסוג הזה מובלים אחר כבוד לספסל הנאשמים במשפט פלילי.

עו"ד יהודה ויינשטיין: מכל מקום, החוק פה הופעל בצורה בלתי שוויונית, ואני חושב שהדבר הזה יש בו כדי לקומם, ואני מבקש מכם להימנע מהצבעה.

רוני בר-און: אנחנו לא נוכל לקבל את בקשתך, כיוון שאנחנו צריכים להחליט.

רוני בר-און: אנחנו לא יכולים להימנע מהמלצה, אנחנו נצטרך לקבל החלטה אם אנחנו נעתרים לבקשת היועץ או דוחים אותה - - -

עו"ד יהודה ויינשטיין: להימנע מלהמליץ בפני הכנסת, התכוונתי, להסיר את החסינות.

רוני בר-און: אנחנו, או נקבל את בקשת היועץ המשפטי לממשלה ואז זה יובא לאישור המליאה, או נדחה אותה, ואז זה לא יובא לאישור המליאה.

רוני בר-און: אלה האפשרויות שלנו.

עו"ד יהודה ויינשטיין: אז אני מציע לדחות אותה.

רוני בר-און: כך או כך, תודה לעורך דין יהודה ויינשטיין.

רוני בר-און: תשובת היועץ המשפטי לטיעונו של עורך דין יהודה ויינשטיין תהיה בישיבה הבאה, קרי: ביום רביעי הבא, בשעה 09:00 בדיוק.

רוני בר-און: הישיבה אז תימשך הלכה למעשה – כפי שהיא נמשכה היום – עד תחילת המליאה אלא אם כן נצטרך עוד חמש-עשר דקות כדי לסיים איזה פרק, הישיבה שאחריה היא ב-20 בדצמבר בשעה 10:00, ובישיבה הבאה אני מניח שנגיע לפרק - אחרי שהיועץ המשפטי ישיב לסניגור, יישאלו שאלות על ידי חברי הכנסת, הן את היועץ המשפטי לממשלה והן את הסניגור, ויכול שנגיע גם לדיון הפנימי שלנו, ויכול שנגיע גם להצבעה.

רוני בר-און: תודה רבה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.