ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 141, 2004-05-04 10:30

אברהם הירשזון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

בועז סופר: ביום חמישי אישה הוועדה עדכון של קבוצות המחיר.

בועז סופר: אדוני חתם על האישור, גילינו טעות הקלדה טכנית, שגית ביקשה למען הגילוי הנאות - במקום אפס היה צריך להירשם 1, והבאתי את הנוסח המתוקן.

אברהם הירשזון: אני אחתום על הנוסח המתוקן אחרי הישיבה.

בועז סופר: אנו מבקשים להביא לאישור הוועדה חבילת שינויים שנוגעים לצמצום הטבות לתושבים חוזרים ועולים חדשים.

בועז סופר: היו דיונים רבים גם עם אדוני, גם עם חברי הכנסת, וגם במסגרת הוועדה הוערו הערות רבות.

בועז סופר: לבקשת הוועדה ישבנו עם אנשי משרד הקליטה.

בועז סופר: כחוט השני עובר בכל הנושא של צמצום הטבות, עבר בין כל ההערות של חברי הכנסת מהקואליציה, מהאופוזיציה, מסר: אתם עלולים לשלוח מסר לתושבים שנמצאים זמן רב בחו"ל, מסר שלילי, שאומר: אנחנו לא רוצים שתבואו.

בועז סופר: ישבנו שעות רבות וניסינו למצוא פתרון לאותם אנשים שיושבים זמן רב בנכר.

בועז סופר: החלטנו להתייחס באופן שונה לתושבים ששהו מעל שש שנים בחול.

בועז סופר: לא רק שאנו מגדירים מי שהה מעל שש שנים בחו"ל, אפילו הרחבנו את סל ההטבות לתושב חוזר שהוא מעל שש שנים מחו"ל.

בועז סופר: הלכנו עם הוועדה, ואמרנו שמי שמעל שש שנים, ובכוונה בחרנו שש שנים, כי תקופת השליחות הסבירה היא עד חמש שנים.

בועז סופר: כלומר אפילו אם יש אחד-שניים שינצלו את זה, לא נורא, כי חשוב לנו המסר.

בועז סופר: מבחינתנו, זאת עבודה משותפת.

בועז סופר: הורחב הסל בצורה הכי חיובית.

בועז סופר: עולים חדשים זכאים לייבא רשימה ארוכה מאוד של מוצרים.

בועז סופר: אנו אמרנו שנפנים את המסר.

בועז סופר: אמרנו שנתייחס לתושבים חוזרים ששהו זמן רב בחו"ל כאל עולים, וניתן להם אותן הטבות.

דניאל בנלולו: אתה יכול להפריד בין עולה חדש לתושב חוזר?

אברהם הירשזון: עכשיו כשהוא מדבר על תושבים חוזרים מעל שש שנים, הוא הרחיב להם את הזכויות לעומת העולה החדש.

בועז סופר: יוסי, תקרא רשימה קצרה של הטבות.

אברהם הירשזון: מה שהוא היה זכאי בעבר נשאר לו, ועכשיו זה תוספות.

יוסי שטיינמץ: אני אקרא הרחבה - דברים שהוא לא היה זכאי בעבר, וזה החלטה שלנו להרחיב.

יוסי שטיינמץ: כל מה שהיה קשור במולטימדיה, מצלמת וידאו, די-וי-די, וידאו עצמו, טלוויזיה מעל 29 אינץ' - היום הוא יכול להביא רק עד 29, ממחר זה כל טלוויזיה, מייבש כביסה, שטיחים, כלי עבודה מעל אלף דולר.

יוסי שטיינמץ: אלה הדברים העיקריים שהרחבנו, וגם ציוד כלי עבודה לעסק.

בועז סופר: זה היה המסר העיקרי, הפנמנו, ואנו באים לקבל את אישור הוועדה לנושא הזה, כשלדברים האחרים ההקלות כבר ניתנו.

בועז סופר: אנחנו ביקשנו לבטל לחלוטין את ההטבות לעולים בעת רכישת רכב חדש.

בועז סופר: ביקש היושב-ראש שלא נעשה את זה במהלך אחד, אלא נקבע עוד שלב ביניים למען יישאר המסר.

בועז סופר: לקחתי רכב ממוצע, יפני, שמחירו כ-120,000 ₪.

בועז סופר: העלות לעולה טרם שינוי התקנות היא כ-85,000 ₪, לאחר ביטול ההטבה העלות היא כ-100,000 ש"ח.

בועז סופר: מדובר בכ-20% מהמחיר לצרכן, לטעמנו, משהו סביר.

בועז סופר: המסר נשאר, אנו חוסכים קצת כסף, אך זה האיזון הנכון בין לבטל לבין להשאיר.

בועז סופר: לא נגענו בפטור ממע"מ בעת רכישת רהיטים מקומיים.

בועז סופר: הסברנו שלטעמנו, אין טעם לבוא לקראת, אנו חושבים שזה מייצר אפליה מאוד גדולה בין רשתות שיווק גדולות של רהיטים לעסקים קטנים ובינוניים שאין להם פריסה ארצית.

בועז סופר: אנו סבורים שהעלות שאנו יכולים לחסוך לא יוצרת פגיעה קשה מדי בעולים.

בועז סופר: בדקנו, וראינו שהפחת ברהיטים הוא עצום.

בועז סופר: הדחיפה לרכישה של רהיטים חדשים במידה מסוימת עלולה אפילו לפגוע.

בועז סופר: בתי המשפט גם התריעו: בפני עיוור לא תשים מכשול.

בועז סופר: לכן אנו סבורים שהפגיעה פה אינה גדולה, הנושא של רכב היתה חשובה גם ליושב-ראש, והפנמנו את זה.

קולט אביטל: מה עם הרכב?

קולט אביטל: רק לעולים?

בועז סופר: לתושבים חוזרים מעולם לא היתה הטבה בתחום הרכב.

בועז סופר: אם אדם מן הישוב רשאי להביא רכב בן שנתיים, לתושב חוזר מאפשרים אפילו בן 4 שנים, ובמקרים חריגים אף יותר.

אברהם הירשזון: אנו מודים לכם מאוד, העבודה שלך עם הוועדה היא יוצאת מן הכלל – אתה וחבריך.

קולט אביטל: אני רוצה לשאול שתי שאלות ולבקש בקשה; אני מעריכה את מה שעשיתם, אני חושבת שהמסר חשוב.

קולט אביטל: הבעיה הכי קשה לגבי אנשים שחוזרים מחו"ל, ודאי לגבי סטודנטים: המיסוי שלא בוטל לגבי מס בריאות, שלפעמים מגיע ל-30,000 ₪.

קולט אביטל: זה הסעיף הכי קשה.

קולט אביטל: אנשים, כולל סטודנטים, ששהו בחו"ל, שלפני שיצאו לא נאמר להם, ולא המשיכו לשלם מס בריאות, כשהם חוזרים לארץ הם לא יכולים לקבל שירותי בריאות אלא אם מחכים ששה חודשים או משלמים סכום של 30,000 ₪.

קולט אביטל: זה דבר שהרבה יותר חיוני מבחינתי לתושבים חוזרים, בעיקר לסטודנטים, מאשר אם יתנו להם או לא לקנות רהיטים עם או בלי מס.

קולט אביטל: היו לנו ישיבות עם האוצר, שמענו גרסאות שרוצים למנוע מאזרחים ישראלים ששוהים בחו"ל לבוא לקבל בארץ טיפולים יקרים.

קולט אביטל: כל זה מקובל עליי, וניתן למצוא דרך שתמנע מהם כשהם לא גרים בארץ לקבל את הטיפולים.

קולט אביטל: אך לא ניתן להשאיר קטגוריות שלמות לאזרחי מדינת ישראל שחוזרים ארצה - מכניסים אותם לכך שאו הם משלמים 30,000 ש"ח או יותר, או הם לא זכאים לשום ביטוח בריאותי לפי חוק בריאות ממלכתי.

קולט אביטל: שאלתי השנייה: מה הכללים שחלים על שליחי המדינה?

קולט אביטל: על ידי כך שאתה אומר שאנשים מקבלים את הזכויות אחרי שש שנים, אתה מעודד אותם להישאר יותר משש שנים בחו"ל.

קולט אביטל: הייתי מבקשת שהוועדה תקבל ממך בכתב למה היו זכאים אנשים קודם ולמה הם זכאים כיום.

סמדר אלחנני: חוק ביטוח בריאות ממלכתי מקנה ביטוח בריאות לכל תושב במדינת ישראל בלי התניה של תשלום.

סמדר אלחנני: כלומר סעיף 1 בחוק – הלבישו על זה מס אחר, שהוא לא קשור.

סמדר אלחנני: אתה הרי לא משלם את זה לקופת חולים.

סמדר אלחנני: מצד אחד מי שיושב בארץ ולא שכיר ולא עובד לא משלם מס בריאות.

סמדר אלחנני: יש אולי תשלומי מינימום, אך בדרך כלל לא משלמים דבר, ועדיין זכאים לטיפולים.

סמדר אלחנני: מצד שני, זה נושא שאני מעלה לעתים קרובות, אני טוענת שצריך לבטל את מס בריאות ולגבות מסים כמו מסים אחרים.

סמדר אלחנני: זה הדרך הכי טובה להגדיל את הנטו לבעלי שכר מינימום.

סמדר אלחנני: הוועדה שינתה את הכללים בחוק התוכנית הכלכלית האחרון או לפני האחרון של מהן הזכאויות.

סמדר אלחנני: האנשים שיוצאים לחו"ל יודעים את הזכויות והחובות.

סמדר אלחנני: אנשים יודעים.

חיים אורון: הנושא הזה נדון כמה וכמה פעמים.

חיים אורון: היתה התנגשות בין שני עקרונות: העיקרון הראשון שאמר שקבלת שירותי בריאות אינה מותנית בתשלום, זה החוק, כלומר שירותי בריאות ניתנות לתושב ישראלי גם אם הוריו לא משלמים, אם הבעל ברח וכו'.

חיים אורון: מול זה אתה לא יכול להבטיח את הכלל הזה בחוק.

חיים אורון: במתח בין שני הצרכים האלה אנו העדפנו בחוק את הטובה של כלל אזרחי ישראל, בעיקר מי שנפגעים כאשר אחד מבני משפחתם לא משלם, ואמרנו שהחוק קובע לתת שירותי בריאות.

חיים אורון: קופת החולים חייבת לתת את שירותי הבריאות.

חיים אורון: לכן הנושא של התושבות עולה פה כל פעם.

חיים אורון: כל אחד מאתנו מקבל מכתבים מהורים שהבן שלהם מסתובב בהרי ההימליה, וצריך לשלם את זה.

חיים אורון: לכן אני לא בטוח שדווקא במקרה הזה הייתי הולך לקראת מי שנקראים תושבים חוזרים.

חיים אורון: התופעה של ישראלים צעירים שמסתובבים שנתיים-שלוש בחו"ל והם והוריהם חייבים להבטיח להם את הזכויות האלה זה תחום שכל אחד מאתו חווה באופן אישי.

אברהם הירשזון: הנושא הזה הוא לדיון הרבה יותר רחב ועמוק, והוא לא במסגרת הזאת.

אברהם הירשזון: בהחלט יש לעשות חשיבה לנושא הזה, אך לא במסגרת החוק הזה.

אברהם הירשזון: הייתי שמח אם תעלי את הסוגייה הזאת שוב, כי זה כבר היה בדיונים, וודאי יש להזמין את אנשי המשרדים הנוגעים בדבר.

אברהם הירשזון: לא הייתי מציע לערב את הנושא הזה.

קולט אביטל: אני מודה לך, ואני מבקשת שיהיה דיון, כי אני מדברת על הטבות בפני אנשים שרוצים לחזור ארצה, ואני מבקשת התייחסות לנושא השליחים – מה דינם של שליחים שחוזרים מחו"ל אם שליחותם פחותה משש שנים.

קולט אביטל: בזה נגמרו זכויותיהם?

בועז סופר: צמצמנו את ביטול הזכויות אך ורק למוצרים מס קנייה, כלומר מוצרי חשמל.

בועז סופר: כל הדברים האחרים - חפצי בית, שטיחים, רהיטים, בכל זה – אין שום פגיעה.

בועז סופר: הפחתת מסי הקנייה מפברואר יוצרת מצב שבו מס הקנייה על מקררים, מדיחי כלים וכו' הוא 5% בלבד, ומס הקנייה על טלוויזיות או DVD הוא 15%.

אברהם הירשזון: אני מבקש שתעבירו את הרשימה שביקשה קולט.

אברהם הירשזון: אני מציע שתחילת כל התקנות, שבמקום 1 באוקטובר יתחילו ב-1 בינואר, שתהיה תקופת הסתגלות רחבה יותר.

שגית אפיק: מה שתצביעו עליו עכשיו זה הצו שקובע את ההחמרות.

שגית אפיק: לצורך קביעת ההנחות הם לא זקוקים לאישור הוועדה, הם יפרסמו את הצו בנפרד.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב נגד – מיעוט התקנות אושרו.

אברהם הירשזון: התקנות אושרו.

אברהם הירשזון: 2.

אברהם הירשזון: תקנות מינהל מקרקעי ישראל (אגרות), התשס"ד-2004

דניאל בנלולו: בדיון הקודם העלו מספר בקשות לאגרות בטענה כזאת או אחרת, היועצת המשפטית שמעה את הדברים מפי החברים.

דניאל בנלולו: ביקשתי שיבואו היום עם תשובות כדי לנסות לשכנע את חברי הוועדה שהאגרות האלה מוצדקות.

יעקב אפרתי: ביקשתם לדעת מאין לקחנו את ה-2,500 בגין שומה.

יעקב אפרתי: הממוצע של עלות שומה כפי שמצאנו זה סדרי גודל של 2,200 ללא מע"מ וסדרי גודל של 2,500 כולל הטיפול, הערכנו את זה כמשהו שיש לגבות בגין מידע מוקדם שמחייב שומה.

יעקב אפרתי: כל מידע מוקדם שאנשים מבקשים, בלית ברירה אנו אמורים לתת להם את המידע הזה.

יעקב אפרתי: אנו שוכרים שמאי שעושה את זה, השמאי עולה לנו כסף.

דניאל בנלולו: אין שמאים במינהל מקרקעי ישראל?

דניאל בנלולו: אתם צריכים לשכור על כל דבר שמאי?

יעקב אפרתי: ודאי.

יעקב אפרתי: גם השמאי הממשלתי - אנו משלמים לו פר שומה.

דניאל בנלולו: כמו שאתם לוקח יועצת משפטית שהיא עורכת דין, מדוע לא תיקח כמה פקידםי שהם שמאים?

דניאל בנלולו: אולי זה יוזיל את העסק.

יעקב אפרתי: נציבות שירות המדינה אומרת:

יעקב אפרתי: כל מה שאתם יכולים לקנות בחוץ, אל תעשו עם עובדי מדינה, אלא עם קניית שירותים.

יעקב אפרתי: יש לנו בכל מחוז שמאי אחד, שתפקידו לנהל את קניית השירותים - לשלוט עליה, לבקר אותה, לפקח עליה, לא לנהל את השומות.

יעקב אפרתי: את כל השומות אנו קונים בחוץ.

יעקב אפרתי: יש לזה יתרון מאוד גדול.

דניאל בנלולו: כן, אך אתה מפיל את זה על האזרח.

יעקב אפרתי: בסופו של תהליך, אם מתבצעת עסקה, העלויות האלה יורדות מעלות התשלום שהוא צריך לשלם לנו.

רוני בריזון: ביצוע השמאות הוא בתעריף קבוע?

יעקב אפרתי: לכל אחת יש המחיר שלה.

יעקב אפרתי: אנו גובים את זה כסכום אחיד.

רוני בריזון: כמה כאלה יש לכם בשנה?

יעקב אפרתי: סדרי הגודל של תקציב השמאות שלנו זה כ-11 מיליון, ואנו מדברים על כ-3 מיליון ₪ שאנו קונים מהשמאי הממשלתי, אנו משלמים לשמאים שנבחרו במכרז באמצעות השמאי הממשלתי, אך אנו משלמים להם ישירות.

יעקב אפרתי: המכרז החדש מייקר לנו את העלות.

יעקב אפרתי: כשהשוק יחסית לא פעיל, המחיר של השמאויות יורד, ולהפך.

חיים אורון: לגבי השאלה ששאלת, במידה מסוימת זה לא בסמכותנו.

חיים אורון: המבחן שלנו פה, אם מישהו לא עושה חגיגה על האגרה, צריכה להיות ועדה בין-משרדית שתבחן.

חיים אורון: זה העלאות רציניות לעומת מה שהיה קודם?

שגית אפיק: לא היה קודם.

שגית אפיק: ראו בכספים האלה חלק מהיחסים החוזיים, ולא נגבתה בגינם אגרה.

רחל זכאי-נוימן: סכום ששווה בערך למחיר שנקבע בלי קשר לכלום, של כ-100 דולר, אנו גובים היום 500 ש"ח.

רחל זכאי-נוימן: את המחיר הזה אנו מתכוונים לשמר ליחידת דיור אחת כשייעוד הקרקע הוא למגורים.

רחל זכאי-נוימן: להעלות - לגבי כל השימושים האחרים.

רחל זכאי-נוימן: עשרות-אלפי בקשות מוגשות אלינו בשנה, יש לבדוק את השוק, את המחיר.

רחל זכאי-נוימן: אנו מעריכים שאם המחיר יהיה משמעותי יותר, הוא ינקז אלינו את מי שבאמת רוצה לעשות עסקה.

רחל זכאי-נוימן: כשהוא יעשה עסקה, נקזז את הסכום, כך שלכאורה, מי שרציני לא ייפגע.

יעקב אפרתי: רק הערה: זה מהנטו.

יעקב ליצמן: הערה: אני מבין שיש עלות.

יעקב ליצמן: ערעור – נראה לי קצת מוגזם.

חיים אורון: אני מוסיף את שאלתי בנושא הערעור; למשל, אני ערערתי, המערכת טעתה.

חיים אורון: הכרחתם אותי לערער, זכיתי, ואתם מכריחים אותי לשלם אגרה.

חיים אורון: אם הערעור בפני ועדת הערעורים, שהיא בתוך המערכת, קיבלה את ערעורי, הטריחו את האזרח, ואז אין סיבה לדרוש ממני את האגרה הזאת.

חיים אורון: שאלה נוספת: מה שאמרת לגבי מידע הסרק יכול להיות נכון, אך יש גם מידע שאינו סרק.

חיים אורון: יש צורך לגיטימי של אזרח לקבל מידע.

חיים אורון: אני יודע שכל המערכת פועלת בהנחה שהמידע יהיה מאוד זמין ונגיש.

חיים אורון: פה, לפי דברי ההסבר, אומרים: נשים מחסום בפני המידע, כי יש אנשים שמשגעים אותנו.

חיים אורון: זה עלול לפגוע באזרח שרוצה לדעת פרטים - הוא הולך לקנות נכס, ורוצה לברר מידע.

חיים אורון: למה להרים את המחסום כל כך גבוה?

חיים אורון: פה כתוב שכל מידע מוקדם שאינו לדירת מגורים הוא 2,500 ₪.

חיים אורון: אני מבין שפטורים לאזרחי חוץ הם חלק מהסכמים בין-לאומיים?

חיים אורון: מקרקעין שהכנסותיהם מיועדים לצורכי דת, חינוך, תרבות, מדע וטיפול רפואי – מי קבע את המסגרת הזאת הזאת?

רחל זכאי-נוימן: רצינו ליישר קו עם המקובל.

אורית נוקד: לגבי המידע המוקדם, אני חושבת שפה זה חסר.

אורית נוקד: אומנם מדובר פה רק על נושא של דירת מגורים, אך אולי אדם ירצה לבקש מידע שקשור בזכויות היסטוריות שהיו לפני 80 שנה.

אורית נוקד: זה סכום גבוה.

אורית נוקד: לכן יש להרחיב את ההגדרה או להקטין את הסכום.

אורית נוקד: זה מתחבר גם לסעיף 1 ב.

אורית נוקד: לגבי הערעור, אני מצטרפת לליצמן ולחיים.

אורית נוקד: בזמנו היתה לי השגה לגבי מהלך הערעור, שהגוף שאתה מבקר אמור לדון בערעור.

אורית נוקד: אני רוצה לדעת מה קורה עם זה, כי אם לא, אני מתכוונת להגיש הצעת חוק, הפעם תהיה כללית.

יעקב ליצמן: יש שתי מטרות שמעלים אגרה: רוצים הכנסות ורוצים להתפטר מהנודניקים.

יעקב ליצמן: ההכנסות שאתם אמורים לקבל בגין ההעלאות – בכמה זה מעלה את ההכנסות?

יעקב אפרתי: זה סדרי גודל של אחוז עד שני אחוז.

יעקב אפרתי: ההכנסות האדמיניסטרטיביות הן לא בסדרי גודל גדולים.

יעקב אפרתי: כיסוי הוצאות זה חלק מהמטרה, במיוחד בכל פעולת רה-ארגון של המינהל וחלוקת המינהל בין הפעילות העסקית והשיווקית שלו, כאשר פעילות השיווקית תממן את הפעילות שלו באמצעות האגרות.

דניאל בנלולו: מדוע דמי הסכמה, שזמינים במחשב, מדוע צריך לשלם?

רחל זכאי-נוימן: זה לא זמין.

דניאל בנלולו: אני חוזר על שאלתי הראשונה: דירת מגורים וחנות קטנה, אני חושב שזה יכול להיכנס לאותה קטגוריה.

דניאל בנלולו: זה אותו דבר, לדעתי.

אורית נוקד: אני רואה שבסעיף 2 כתוב שהאגרות תשולמנה עם הגשת הבקשה לקבלת השירות.

אורית נוקד: אני יודעת שלא תמיד התשובות מגיעות בסמוך, במיוחד כשאנו מדברים על הבירוקרטיה במשרדי ממשלה.

אורית נוקד: אני לא רוצה לומר מלה וחצי מלה על המינהל.

אורית נוקד: האם לא נכון לקבוע שהאגרות תשולמנה עם קבל השירות?

דניאל בנלולו: ארחיב את הנקודה הזאת; הבירוקרטיה בכל משרדי הממשלה – הבנתי את הבעיה הזאת, זה קיים.

דניאל בנלולו: יש בעיה קשה מאוד במינהל מקרקעי ישראל עם כל עניין השביתות.

דניאל בנלולו: בדיון הקודם התייחסנו לזה, היתה בעיה קשה מאוד, ואנשים פה נתנו דוגמאות על בעיות קשות מאוד בהרבה מקומות.

דניאל בנלולו: כפי שאומרת חברת הכנסת נוקד, יש שביתות, הכל סגור, ולא יהיה עם מי לדבר.

דניאל בנלולו: אנו ערים למצב הבעיה עם השביתות, במיוחד במינהל מקרקעי ישראל.

דניאל בנלולו: היו תקופות ארוכות מאוד.

דניאל בנלולו: אני מבקש להתייחס לנקודה הזאת.

דניאל בנלולו: אם אני מזמין היום את האגרה, כמה זמן אני אמור לחכות כדי לקבל את התשובה?

דניאל בנלולו: האם זה כתוב?

יעקב אפרתי: אגרה בגין הערעור; אנו רואים תופעה שמתפתחת – אין אחד שלא מערער, כי כמעט בכל ערעור אין מה להפסיד.

יעקב אפרתי: אף פעם אי אפשר להעלות את המחיר, יש סיכוי להוריד את המחיר, והתהליך הזה עולה כסף.

יעקב אפרתי: אם אנו הולכים על ההגדרה שכל אדם משלם את העלות על הפעילות שלו, במנגנון שיש לנו היום, ואנו רוצים מאוד לשנותו, שכל אחד יכול רק לזכות ללא תשלום, ואין שמאי, כולל השמאי הממשלתי, שעושה ערעור ללא תשלום, לכן אנו חושבים שהערעור צריך להיות בתשלום.

יעקב אפרתי: הערעור זה לא צדק אבסולוטי.

יעקב אפרתי: מי שמכיר שומות יודע שבערך 5%-10% נופל בתחום הסבירות של כל שמאי.

יעקב אפרתי: כל שמאי שרואה שומה של מישהו אחר בקלות משנה סדרי גודל כאלה.

יעקב ליצמן: ואם התקבל הערעור, סימן שלא הייתם בסדר, ואז צריך להחזיר לו.

יעקב אפרתי: תדבר עם שמאים, סדרי גודל בהפרשים שבין 5% ל-10% לא נחשבים ערעור.

יעקב אפרתי: זה דבר מקובל לגמרי.

יעקב אפרתי: בחלק מהשומות האחוזים האלה הם באמת פרוטות, ברוב המקרים זה יכול להיות סכומים מאוד משמעותיים.

יעקב אפרתי: אין סיבה שהוא לא ישלם את העלות של הערעור.

יעקב אפרתי: את הערעור אנו מרכזים אצל השמאי הממשלתי, וגם לשמאי הממשלתי אנו משלמים על כל פעולה.

יעקב אפרתי: כך הוא מתוקצב.

יעקב ליצמן: כמה אתם משלמים בשנה?

יעקב אפרתי: 3 מיליון ש"ח מתוך כ-11 מיליון ש"ח.

יעקב אפרתי: אגב, זה פחת, בין השאר, בגלל הנושא שהעלתה אורית נוקד, של ניגוד עניינים.

יעקב אפרתי: אנחנו מנסים לעשות יותר הפרדה.

יעקב אפרתי: סדרי גודל של 70% מהפעילות יוצאת לשמאים שזכו במכרז השמאי הממשלתי ואנו מפעילים אותם ישירות, כאשר הערעור נעשה אצל שמאי ממשלתי.

יעקב אפרתי: נעשית הפרדה, אנו היינו רוצים מאוד את המודל של ערעור בפני ועדה כמו שיש במס 7.

יעקב אפרתי: אגב, שם הערעור הוא של שני הצדדים, ואפשר גם להעלות את השומה.

יעקב אפרתי: כלומר יש גם סיכון בהגדלת השומה, זה עושה את המערכת יותר מאוזנת, וחשוב שתהיה מאוזנת.

יעקב ליצמן: אני לא מבין את השמאי הממשלתי יכול להיות מכריע.

יעקב אפרתי: השמאי הממשלתי יושב במשרד המשפטים, הוא בדיוק כמו שופט.

יעקב ליצמן: גם אתה משלם לו.

יעקב אפרתי: אני משלם לו פר פעולה.

יעקב אפרתי: חשוב שהתשלום יהיה לא פר תוצאה.

יעקב אפרתי: אם התשלום הוא פר תוצאה, אתה צודק, אני יכול לכוון את פעולתו.

יעקב אפרתי: התשלום הוא פר יחידת פעולה, שזה סכום שתלוי בהשקעת עבודה - השמאי או השמאי הממשלתי.

יעקב אפרתי: לכן הערעור מקבל מפנה חיובי ממה שהיה קודם, ויותר שומות ראשוניות יוצאות החוצה.

יעקב אפרתי: לגבי פטורים; אנו מתיישרים עם כל המערכות ועם האמנות הבין-לאומיות.

יעקב אפרתי: גם אנחנו נותנים כמו כולם.

יעקב אפרתי: דמי הסכמה בהגדרה זה תשלום אחר בגין הסכמה של המינהל לאיזו פעולה שהיא מותנית הסכמה.

יעקב אפרתי: משלמים אותה היום בעיקר בנחלות כשמוכרים.

יעקב אפרתי: זמינות שומות; ירדנו מהעניין לחלוטין.

יעקב אפרתי: פעם היו לנו טבלאות.

יעקב אפרתי: משקיעים המון כדי לבנות אותן.

יעקב אפרתי: בכל אזור גיאוגרפי אתה לוקח מחיר מייצג של ערך מטר.

יעקב אפרתי: בהגדרה זה יוצר לנו עלויות מאוד גבוהות, והרבה פעמים השימוש באותן השקעות בבניית טבלאות היא הדירה.

יעקב אפרתי: בהגדרה כל השומות אצל השמאי הממשלתי, השמאי הממשלתי היה מוגבל בלתת לנו תשובות בזמן מוקצב, והלכנו לטבלאות.

יעקב אפרתי: עולה לי המון כסף לבנות טבלאות, אני לא משתמש בהן, והן מעוותות בהגדרה.

יעקב אפרתי: ערך בשומה נקבע על פי גודל השטח ומה אפשר לעשות על אותו שטח, כמה אפשר לבנות עליו.

דניאל בנלולו: כמה אתם גובים על דמי הסכמה?

יעקב אפרתי: בנחלות בדמי הסכמה כשליש מעליית ערך הקרקע.

יעקב ליצמן: כלומר כל הישובים שמתרחבים, שליש מעליית הקרקע?

יעקב אפרתי: לא, אנו מדברים על נחלות שקיבלו ללא תמורה ומוכרים אותן ומממשים אותן בסכומים משמעותיים, וזה שליש.

יעקב אפרתי: חנות ודירת מגורים; בהגדרה כל מה שהוא עסק הוא הוצאה מוכרת לצורכי מע"מ.

יעקב אפרתי: יש עסק קטן, יש חנות קטנה בקניון, וערכה פי עשרה מעסק גדול שמחוץ לקניון, כי בקניון יש אוכלוסייה שבויה, והערכים של המטר לא רלוונטיים.

יעקב אפרתי: שביתות; אני במינהל כשלוש שנים, אני לא מכיר שביתות ייחודיות למינהל.

יעקב אפרתי: היתה לנו בעיה במבנה מסוכן, מה שקראו פל-קל, ולא היתה לנו ברירה – אסור היה לסכן ציבור, קהל ועובדים.

יעקב אפרתי: במהלך השביתה האחרונה של ההסתדרות, המינהל - רוב העובדים בו נתנו שירות.

דניאל בנלולו: אם כל חברי הכנסת היו פה, היית שומע את כל הבעיות, ומבין למה לא עשינו אז את ההצבעה.

דניאל בנלולו: אורית, את בעד או נגד?

אורית נוקד: לא הייתי בדיון הקודם, אני לא רוצה להקשות על האנשים היקרים האלה שאני מעריכה ברמה האישית, כי הייתי חברת מועצת מקרקעי ישראל.

אורית נוקד: אך רק היום יצא דוח של בנק ישראל שדיבר על עלייה וצמיחה בבעלי ההכנסות הגבוהות.

אורית נוקד: מדובר פה בנושא שקשור לצרכנות, לאזרח.

אורית נוקד: יש פה מי שמייצג את כל האזרחים?

דניאל בנלולו: אנו מייצגים את האזרחים.

דניאל בנלולו: חוץ מזה נזרק פה לחלל שכל עסקה מסחרית שמתבצעת היא גם מוכרת אחר כך לצורכי מס.

דניאל בנלולו: אם העסקה מתבצעת, זה חלק מהתשלום.

דניאל בנלולו: לגבי הערעור; אם מישהו ערער והשתנה משהו מעל 10% לפחות, שיחזירו לו את האגרה.

דניאל בנלולו: ברגע שביקשתי שירות או הייתי אמור לקבל משהו, צריך לתת זמן מסוים, מתי אקבל את התשובה.

דניאל בנלולו: שלושה חודשים?

דניאל בנלולו: ביקשתי שירות, אני ממתין, ביקשתם כסף, לא קיבלתי את השירות.

דניאל בנלולו: שלושה חודשים – תחזירו לי את הכסף.

דניאל בנלולו: אני רוצה שתהיה לו הזכות אחרי שלושה חודשים להחזיר את הכסף.

דניאל בנלולו: אם הוא מוכן להמתין מרצונו, הוא זכאי לקבל את הכסף חזרה לפי בקשתו, אך אני מבקש שהוא יהיה גם מודע לכך, שיש לו האופציה הזאת.

דניאל בנלולו: אני מבקש שתכניסו את זה לנהלים, תשלחו לוועדה ותפיצו באינטרנט.

אורית נוקד: מה לגבי המידע המוקדם?

יעקב אפרתי: כל מידע זה באגרות של חוק חופש המידע.

יעקב אפרתי: השאלה היא איזה סוג של מידע.

רחל זכאי-נוימן: מתקיים בוועדת הכלכלה של הכנסת דיון בעניין תקנות מינהל מקרקעי ישראל, מאגר מידע.

רחל זכאי-נוימן: במהלך אותו דיון יושב-ראש הוועדה ואחרים העירו את תשומת לבנו לעלות פלט מחשב, שזה 27 ש"ח, וביקשו מאתנו להתיישר לפי האגרה המקבילה בטאבו - 10 ש"ח.

רחל זכאי-נוימן: ביקשו להביא לידיעתם הוועדה הזאת, ואנחנו מסכימים.

דניאל בנלולו: אני שמח שזה בא גם מצדכם.

דניאל בנלולו: אם היום אני מבקש שירות אצלכם, כמה זמן אני ממתין כדי לקבל את התשובה?

רחל זכאי-נוימן: תלוי, ואני מקווה שהמועדים יהיו קצרים יותר.

דניאל בנלולו: חסר לכם כוח אדם?

רחל זכאי-נוימן: כן.

דניאל בנלולו: יש מספר החלטות: נושא הערעור – אם קביעת ערך הקרקע השתנתה בערעור מעל 10%, תוחזר האגרה.

דניאל בנלולו: מרגע קבלת בקשה לשירות כלשהו אני ממתין עד שלושה חודשים.

דניאל בנלולו: אם אחרי כן אני רוצה לקבל את האגרה חזרה, אקבל אותה, אני מבקש ליידע, שזה יהיה גם בידיעת האזרח.

דניאל בנלולו: תביאו את זה בנהלים לוועדה ותפרסמו באינטרנט.

דניאל בנלולו: אם מי שקיבל את השירות מוכן לחכות מעבר לשלושה חודשים – לשיקול דעתו.

דניאל בנלולו: במקום 27 ש"ח פלט מחשב, אנו ממליצים על 10 ש"ח.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: אושר.

דניאל בנלולו: תודה רבה, הישיבה נעולה.