ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 167, 2004-07-05 10:30

אברהם הירשזון: אנחנו דנים בכל מה שקשור לתשלום השכר לעובדים ברשויות המקומיות.

יעקב ליצמן: ביום שני שעבר אישרנו כאן בוועדה 26 מיליון שקל לעובדי הרשויות והמועצות.

יעקב ליצמן: נכון שהעבירו כאן 26 מיליון שקל, אבל העבירו את זה מרזרבה לרזרבה.

יעקב ליצמן: נראה לי שבכלל לא העבירו את הכסף.

אברהם הירשזון: אנחנו נבדוק את זה.

יעקב ליצמן: קראתי בימים האחרונים על חברות קבלניות שונות שחייבות הרבה כסף לבנקים.

יעקב ליצמן: בכתבה מסויימת היה מדובר על בנק הפועלים.

יעקב ליצמן: אני לא יודע כמה חברות כאלו יש, אבל מי יודע כמה בנקים זה יכול למוטט.

יעקב ליצמן: צריך לבדוק עם המפקח על הבנקים מה קורה.

אברהם הירשזון: אני לא בדקתי את העניין, אני גם לא מכיר אותו.

אברהם הירשזון: אני מציע שאתה וחבר הכנסת בריזון תבדקו עם המפקח על הבנקים ותביאו יותר ממצאים כדי שנוכל לראות אם להעלות את זה לדיון.

רוני בריזון: צודק חבר הכנסת ליצמן שאמר שהעברה היתה מרזרבה לרזרבה, אבל צריך לזכור שהכסף הזה מיועד להבראתן של המועצות הדתיות.

אברהם הירשזון: מתי?

אברהם הירשזון: בשנת 2010?

רוני בריזון: לא.

רוני בריזון: אני לא אגלה סוד אם אומר שהעלות הכללית של תוכנית ההבראה תעלה הרבה יותר מ26 מיליון האלה, שכן לאורך הזמן נצברו חובות ובעיות והתחייבויות בסידרי גודל הרבה יותר גדולים.

רוני בריזון: העברה הזאת איננה פיקטיבית.

רוני בריזון: ההבראה הזאת מחוייבת המציאות.

רוני בריזון: איך ניתן שירותי דת נורמאליים אם לא נתקן את כל האנומליות?

אברהם הירשזון: אני בעד גילוי נאות.

אברהם הירשזון: יכלו לבוא הנה ולומר לנו שזה עובר מסעיף אחד לסעיף אחר ואז אולי לא היינו מאשרים את זה, אבל אמרו לנו חצאי דברים.

אברהם הירשזון: אני רוצה לטפל בנושא הזה.

רוני בריזון: היו אצלי נציגי התאחדות הקבלנים.

רוני בריזון: הייתי מודאג כשגיליתי שהחוב המצטבר שלהם גדול מההון העצמי של מערכת הבנקאות בישראל.

אברהם הירשזון: מאחר ואני מבין את חומרת הבעיה, ומאחר ואני מבין שזה יכול למוטט ענף מרכזי.

אברהם הירשזון: .

נסים דהן: כבודו מינה אותי להיות יו"ר ועדת המשנה בנושא הזה.

נסים דהן: קיימנו דיון אחד או שניים.

נסים דהן: האוצר התחייב להגיע לכאן עם תשובות.

נסים דהן: צריך לכנס עוד פעם את הוועדה.

רוני בריזון: אני אשמח להשתתף.

אברהם הירשזון: אני מבקש מחבר הכנסת דהן לכנס את הוועדה כדי לסיים את העניין.

חיים אורון: אני שומע את שר הבריאות ואת שרת החינוך מדברים.

חיים אורון: לשר האוצר יש מנגינה משל עצמו.

חיים אורון: יכול להיות שיש מקום לקיים פה דיון עם שר האוצר, כדי שיבין איפה הוועדה נמצאת בשורה של נושאים.

חיים אורון: נסים הולך לבקש החזרת הלוואות מקום בפריפריה, דני נווה אמר במליאת הכנסת שבלי כמה מיליארדים הוא לא מסתדר, לימור לבנת אמרה.

חיים אורון: .

חיים אורון: אבל לשר האוצר יש מנגינה של תו אחד.

אברהם הירשזון: אני אאמץ את הצעתך ואזמן את שר האוצר.

אברהם הירשזון: אני ביקשתי ממנו לבוא לוועדה לפני כן.

אברהם הירשזון: אני חושב שצריך לעשות את זה לפני הפגרה.

אברהם הירשזון: אני חושב שהוועדה יכולה להשמיע את דעתה בכל הקשור לתקציב הבא.

חיים אורון: הממשלה תדון בזה ביום ראשון הבא.

אברהם הירשזון: אנחנו מדברים על מעקב אחר התשלומים ברשויות המקומיות.

אברהם הירשזון: אני כועס מאוד על כך ששר הפנים והמנכ"ל החליטו לא לבוא לישיבה הזאת.

אברהם הירשזון: אני אכבד את נציגי המשרד שיושבים פה.

קובי שלום: יש כ144 רשויות שנמצאות בתהליך של תוכנית הבראה.

קובי שלום: החוק מאפשר לנו לשלם כספים בגין כיסוי הגירעון הנצבר רק לרשות מקומית שחתמה על תוכנית הבראה.

יצחק הרצוג: לא נכון.

נסים דהן: זה לא החוק.

קובי שלום: החוק מציין באופן מפורש שכספי ההבראה, דהיינו הכספים לכיסוי הגירעון הנצבר, יועברו לחשבון ההבראה.

קובי שלום: חשבון ההבראה ייפתח רק לרשות מקומית שחתמה על תוכנית הבראה.

קובי שלום: יש 24 רשויות מקומיות מתוך 144 רשויות מקומיות שחתמו על תוכנית הבראה.

קובי שלום: החוק כותב באופן מפורש שעל פי בקשת הרשות ייפתח חשבון מיוחד שיהיה מוגן מעיקולים, שיעבודים וכיוצא בזה, שאליו יוכלו להיות מועברים כל כספי מענקי האיזון אשר יהיו מוגנים מעיקולים.

קובי שלום: הרשות המקומית תוכל לשלם שכר בשוטף והוצאות חיוניות.

קובי שלום: נכון להיום רק 4 רשויות הגישו בקשה לפתוח את החשבון המיוחד.

קובי שלום: ל48 רשויות אושרה תוכנית הבראה במשרד הפנים, אבל עד היום עדיין לא נחתמה.

קובי שלום: ההבדל בין שלב האישור לשלב החתימה מוטל לפתחה של הרשות, דהיינו הרשות צריכה לקחת את מה שאושר לה, ללכת איתו למועצת הרשות ולאשר את זה ברשות.

קובי שלום: 48 רשויות שאושרה להן תוכנית הבראה עדיין לא חתמו, כל היתר נמצאות בתהליך של אישור.

קובי שלום: מתוך 24 רשויות יש 11 עם בעיית שכר.

קובי שלום: בשבוע שעבר טיפלנו ב4 רשויות ששולמו להן כל חובות השכר.

קובי שלום: היום אנחנו מטפלים בעוד 3 רשויות.

חיים אורון: אפשר לקבל את רשימת המועצות בכתב?

קובי שלום: אין שום בעיה.

אברהם הירשזון: השלטון המקומי רוצה להגיב בנושא הזה?

רון חן: ישנם כמה כשלים מבניים בתהליך שמונעים מהמצב להתקדם קדימה.

רון חן: חלק מהכשלים נובעים מהחוק החדש.

רון חן: יש רתיעה של רשויות מלחתום ולהיכנס, כי יש מסרים בלתי אמצעיים כמו הפנייה לבג"ץ של הבנקים, כמו הודעות על דפי העיתונות מדוברי בנקים על כך שחיים קלים הם לא יעשו לרשויות המקומיות.

רון חן: הבנקים סירבו לרשויות שחתמו על תוכניות הבראה וקיבלו אישורים לקבל הלוואות.

רון חן: אני לא מדבר על בנק אוצר השלטון המקומי.

רון חן: ראשי רשויות נמצאים במצב לא נורמאלי.

רון חן: אלה נתוני האמת.

רון חן: הרשויות לא רצות פנימה כי לוח הזמנים שהחוק קצב הוא קצר.

רון חן: על זה נופל נושא של אי אישור תקציב עד 7 ליולי.

רון חן: על פי חוק ההסדרים שפורסם ברשומות ב-7 בינואר, כחצי שנה לאחר כניסת החוק לתוקף, אם הרשויות לא יגישו תקציב מאושר על ידי מליאת המועצה שר הפנים יפזר את המועצה ואת ראש המועצה.

רוני בריזון: יפזר או רשאי לפזר?

נועה בן-אריה: רשאי לפזר.

רון חן: רשאי בלשון חייב.

רון חן: בפניות של התנועה לאיכות השלטון בעבר, ציין בית המשפט העליון שרשאי זה מלשון חייב.

רון חן: אין שיקול דעת.

רון חן: יש עשרות רשויות שיצטרכו לפזר את המועצה שלהן.

רון חן: אין שום שינוי בחודש יולי מהדוח שהעברנו לכם בתחילת יוני, למעט 4 רשויות.

רון חן: חובות השכר נטו מגיעים ל400 מיליון שקל, חובות למס הכנסה 400 מיליון שקל, חובות לביטוח לאומי וקרנות השתלמות עוד 200 מיליון ועיקולי ספקים עוד חצי מיליארד.

רון חן: סך הכל למעלה ממיליארד וחצי חובות מיידים, כאשר כל מה שיוזרם עד סוף שנת 2004 הוא חצי מיליארד.

רון חן: גם בתום החצי שנה של חוק יסודות התקציב - בהנחה שיעבירו את כל חצי המיליארד ויהיו קצת פיטורים שעולים יותר כסף - לא ייחסך כסף כתוצאה מתוכניות הבראה.

רון חן: כל מי שחושב אחרת טועה.

רון חן: אנחנו נשאר עם בור של מיליארד חדש, בתוספת קיצוץ במענקי האיזון של כ800 או 900 מיליון שקל במעבר מ2003 ל2004.

רון חן: נשאר בבור של שני מיליארד במקום בור של מיליארד וחצי בהתחלת השנה.

רון חן: זורקים חצי מיליארד לתוך בור שגובהו שני מיליארד.

רון חן: זה מצב הרשויות המקומיות.

רון חן: גם רשויות מסודרות מתקשות לקבל מהבנקים.

רון חן: רשויות מסודרות משלמות שכר לא בקריטריונים של תוכניות הבראה.

רון חן: המצב הולך ומתדרדר למרות שאושרו כספים.

נועה בן-אריה: החוק הבחין בין רשות בהבראה לרשות בקשיים.

נועה בן-אריה: לגבי הרשויות בהבראה המחסום העיקרי הוא אישור תוכנית ההבראה בתחום הרשות.

נועה בן-אריה: אפילו אם רשות מקומית תשקוד על הכנת תוכנית עבודה שתאושר על ידי משרד הפנים, עדיין יהיה לה קושי לאשר את זה בתוך המועצה, מה שיגרום לנו לעיכוב מאוד גדול בלוח הזמנים.

נועה בן-אריה: הוראות החוק מאפשרות לנו בדרך כזאת או אחרת לתמרן.

נועה בן-אריה: לגבי הרשויות בקשיים נוצר מצב שהוא כמעט בלתי אפשרי, כי הגדרת רשות בקשיים היא מאוד דווקנית, היא תוחמת ב-17.5% גירעון ומינימום חודשיים של אי תשלום שכר לעובדים.

נועה בן-אריה: זה מעלה תהייה מה קורה עם רשות שיש לה רק 17% גירעון, האם היא לא נמצאת בקשיים ולא ניתן לעזור לה.

נועה בן-אריה: אין לי ספק שמרבית המועצות לא הספיקו לפתוח חשבון מיוחד, כי הן לא ידעו מתי פורסם החוק.

אברהם הירשזון: מה אתה מציעים?

נועה בן-אריה: אנחנו מציעים להרחיב את מסגרת הזמן.

נועה בן-אריה: אנחנו פנינו לשר וביקשנו להרחיב את מסגרת הזמנים לגבי הגשת בקשה לרשות בקשיים, לגבי פתיחת חשבונות, לגבי מועצות דתיות.

נועה בן-אריה: אם אנחנו יכולים להחיל על עצמנו לפחות חלק מהוראות החוק האלו.

נועה בן-אריה: .

רוני בריזון: גם לגבי תקציב?

נועה בן-אריה: בוודאי.

נועה בן-אריה: אנחנו מבקשים תוספת של זמן לגבי רשות בקשיים, לגבי מועצות דתיות.

נועה בן-אריה: הוראות התיקון קובעות שבחלוף 30 ימים מתחולת החוק רשות שלא תגיש תוכנית הבראה תפוזר.

נועה בן-אריה: ההוראות האלו בחוק וגם בתקנות מפעילות איזו שהיא אופרציה של טייס אוטומטי של שר הפנים.

נועה בן-אריה: כמעט בכל מצב הרשות מפוזרת.

נועה בן-אריה: אם אין אישור תקציב או תוכנית הבראה הרשות מפוזרת.

אברהם הירשזון: מאיפה יקחו כל כך הרבה אנשים להחליף אותם?

נועה בן-אריה: תוך 3, 4 חודשים אנחנו נמצא את עצמנו בפני ריבוי כל כך גדול של חשבים מלווים וועדות קרואות, שלא רק שהשילטון המקומי יקרוס אלא גם משרד הפנים.

נועה בן-אריה: עד ל7.7 יש אפשרות לאשר תקציב.

נועה בן-אריה: אנחנו יודעים על מעל 100 רשויות שנמצאות בבעיה של אישור התקציב.

נועה בן-אריה: הפניה אל השר היתה צריכה להיעשות עוד לפני 7.7 בכדי לאשר את הארכה.

נועה בן-אריה: גם פה אנחנו מבקשים שלא יופעל הטייס האוטומטי של פיזור.

אברהם שוחט: אני חושב שזאת בושה שלא הגיע לפה שר הפנים או מנכ"ל משרדו.

אברהם שוחט: מה שקרה ברשויות המקומיות ב3 השנים האחרונות - בעיקר בשנה וחצי האחרונות - ראוי שייבדק על ידי ועדת חקירה.

אברהם שוחט: אי אפשר לתאר איך אנחנו יושבים ישיבה אחרי ישיבה כדי לחפש את המקורות.

אברהם שוחט: הבנקים בצדק מתנהגים כפי שהם מתנהגים.

אברהם שוחט: למה שהם יתנו הלוואות במצב כזה?

אברהם שוחט: רק בשנת 2000 היו 140 רשויות שקיבלו פרס על עודף תקציבי.

אברהם שוחט: זה לא היה לפני 70 שנה.

אברהם שוחט: מה קרה מאז?

אברהם שוחט: יש פחות הכנסות, היו קיצוצים במשרדי הממשלה, ההכנסות מארנונה קטנו.

אברהם שוחט: כל זה לא מסביר את הקריסה.

אברהם שוחט: מה שהביא לקריסה זאת העובדה שהממשלה יצאה ממענקי האיזון ומתקציבי הפיתוח של משרד הפנים בדרך שהיא יצאה ובהיקפים שהיא יצאה.

אברהם שוחט: עכשיו מחוקקים חוקים כדי שהן לא יקרסו.

אברהם שוחט: חלק מתוכניות ההבראה הן פשע כלפי היישובים.

אברהם שוחט: חלק מתוכניות ההבראה זה לא התייעלות.

אברהם שוחט: חלק צריך לעשות, אבל חלק זה הורדת רמת השירותים מתחת לסטנדרט.

אברהם שוחט: אנחנו נקבל שתי מערכות יישובים במדינת ישראל.

אברהם שוחט: מי שיחטוף את המכה זה הפריפריה והיישוב הערבי.

אברהם שוחט: עכשיו מתחילים עם חקיקות.

אברהם שוחט: ראש המועצה אומר שיעזבו אותו, שלא איכפת לו שיסגרו את הספרייה, שלא איכפת לו שלא ינקו את העיר, העיקר שיתנו לו כסף לשלם משכורת ולשלם מים למקורות.

אברהם שוחט: ככה אנשים מסכימים.

אברהם שוחט: מה רוצה פורז?

אברהם שוחט: מה רוצה ביבי?

אברהם שוחט: למה הם רוצים להביא את האוכלוסיות?

אברהם שוחט: למה הם רוצים להביא את האנשים האלה?

אברהם שוחט: זה משהו שמקיף 700 אלף נפש שחיים בפריפריה, שגם ככה רמת החיים שלהם יותר נמוכה.

אברהם שוחט: עכשיו הם חיים ברמה של מתן שירותים שהוא בלתי נסבל.

אברהם שוחט: כל אחד יודע שכדי לפתור את הבעיה צריך להזרים 700 מיליון שקל, אחר כך לטפל בכל רשות ורשות בהבראה.

אחמד טיבי: אין ספק שהמשבר ברשויות המקומיות הוא משבר כלל ארצי, הוא חוצה את החברה הישראלית לאורכה ולרוחבה.

אחמד טיבי: מי שנפגע הם אלה בפריפריה וביישובים הערביים.

אחמד טיבי: המשבר הזה פוגע בחצור הגלילית, בעראבה, בחורפש, בשלומי ובשדרות.

אחמד טיבי: היום במעריב נכתב שבחורפש אנשים לא קיבלו משכורת שנה שלמה.

אחמד טיבי: זאת דוגמה קשה.

אחמד טיבי: נמצאים פה נציגים של מועצה מקומית עראבה, שלא קיבלו משכורת 14 חודש.

אחמד טיבי: יש כאן פגיעה קשה בכבוד של אנשים.

אחמד טיבי: הם נאלצים לעשות דברים שאדם סביר לא מחוייב לעשות.

אחמד טיבי: הדברים האלה פוגעים בכמעט 95% מבתי האב ביישוב.

יצחק הרצוג: אני מלווה את חורפש ואת חצור.

יצחק הרצוג: לא ראיתי כמות כזאת של בירוקרטיה.

יצחק הרצוג: חצור מחכים חצי שנה.

יצחק הרצוג: ראש המועצה צריך להגיע לירושלים לחתום על המקור ולא על העותק כדי שיעבירו לו את הכסף.

יצחק הרצוג: בחורפש יש מצב מחריד.

יצחק הרצוג: יש שם בעיה של תוכניות ההבראה שחלקן לא אמיתיות.

יצחק הרצוג: ראשי ערים לא רוצים לבנות תוכניות פיקטיביות, הם רוצים תוכניות אמיתיות.

יצחק הרצוג: הבעיה היא שבמשרד הפנים התפיסה היא כזאת שמכתיבים את תוכנית ההבראה.

יצחק הרצוג: זה כשל מספר אחד.

יצחק הרצוג: החוק במפורש אמר שגם רשות שאין לה תוכנית הבראה יכולה לקבל כסף.

יצחק הרצוג: לנו יש אחריות.

יצחק הרצוג: אם מחוקקים חוק צריך ליישם אותו.

יצחק הרצוג: הצענו למשרד המשפטים ולאוצר לרדת מהעץ בעניין הבנקים, אבל הם סירבו.

אברהם שוחט: אז למה הצבענו בעד?

אברהם הירשזון: הצבענו בעד כי לא מיישמים את החוק.

אברהם הירשזון: רצינו שבהזדמנות הזאת אנשים יקבלו משכורת.

יצחק הרצוג: בוא נתקן את החוק.

יצחק הרצוג: המצב מחייב טיפול אחר.

יצחק הרצוג: היה נכון לתקן את החוק, לא להקשיב לכל הפקידים במשרד המשפטים ובמשרד האוצר שטעו טעות גדולה מאוד בכל המהלך הזה.

חיים אורון: לוועדה היה תפקיד מרכזי בדחיפת הממשלה להציע הצעה לטיפול ברשויות המקומיות.

חיים אורון: אני הייתי בין אלה שתמכתי בחוק.

חיים אורון: אני היום יודע שהכלי שהונח פה על השולחן לא עובד.

חיים אורון: לא יעזור שיבוא עוזר המנכ"ל.

חיים אורון: בייגה דיבר על הקטע הראשון שלו.

חיים אורון: אני מחזיק פה נייר שהורדתי מהאינטרנט.

חיים אורון: מי בראש הרשימה?

חיים אורון: בת-ים, רהט, קלנסואה, ביתר עילית, קריית שמונה, אום-אלפחם, סחנין, טייבה, אופקים, בקעה אל גרבייה, שפרעם, נתיבות, תמרה, מעלות, בית שאן, שדרות, דימונה.

חיים אורון: אנחנו עוסקים באותם מיליון איש שחיים שם.

חיים אורון: אלה נתונים של 2002.

חיים אורון: בשנת 2004 התמונה עוד יותר קשה.

חיים אורון: אנחנו שותפים למנגנון שבאמצעותו משרד הפנים ומשרד האוצר מכופפים רשויות מקומיות.

אברהם שוחט: לא לכופף אלא לרסק.

חיים אורון: אני רואה פה את הפערים בהוצאות לחינוך בשתי רשויות מקומיות.

חיים אורון: זה מעל אלף אחוזים.

חיים אורון: מי נמצא למטה?

חיים אורון: מה זה רשויות מקומיות?

חיים אורון: עם כל הכבוד לראשי הערים זה בסוף מגיע לתושבים.

חיים אורון: אני לא יודע מה הבעיה לשנות את החוק.

חיים אורון: יכול להיות שצריך לשנות את החוק.

חיים אורון: צריך לזמן לפה את שר הפנים, את מנכ"ל משרדו ואת שר האוצר ולהגיד שאנחנו מתרשמים שזה לא עובד.

חיים אורון: זה לא עובד כי חסרים מקורות, זה לא עובד כי מפעילים גיליוטינה שמכסחת את הצורה של מיליון תושבים שחיים בפריפריה.

חיים אורון: רחובות, נתניה, רעננה, ירושלים, נהריה, חולון, ראשון, יהוד, תל-אביב לא נמצאים בסיפור הזה.

אברהם שוחט: ליהוד יש 200 מיליון גירעון.

חיים אורון: העסק הזה כולו לא עובד.

אברהם שוחט: במענקי האיזון נוצלו רק 30% מהכסף, בתוכניות הבראה 16%, בתקציב הפיתוח 28%.

אברהם שוחט: גם הכסף המצומצם שישנו לא מנוצל.

צבי הנדל: אחת הבעיות הגדולות היא שיש איזה מן קמפיין שאומר שראשי הרשויות מושחתים.

צבי הנדל: כל אחד צריך להוכיח שהוא לא מושחת.

צבי הנדל: ברגע שמישהו מושחת מותר לדרוס אותו.

צבי הנדל: לגבי שדרות החליטה הממשלה לסגור עם הבנקים פריסה אחרת של החובות.

צבי הנדל: הממשלה אתמול קיבלה עוד פעם החלטה לגמור עם הבנקים.

צבי הנדל: זה היה בתקשורת.

צבי הנדל: אנחנו כוועדה צריכים לחייב אותם לקחת אחריות.

צבי הנדל: אין מישהו שלוקח אחריות.

צבי הנדל: זה תלוי מה מחר יהיה בתקשורת, מה יגידו או איך יציגו את זה יותר יפה בשידור.

צבי הנדל: צריך לתת להם להבין שהם אחראים לאנשים שרעבים ללחם.

צבי הנדל: אותו דבר עם המועצות הדתיות.

צבי הנדל: יש מן הפקרות.

צבי הנדל: לפני כמה חודשים השר פורז אמר שהוא לא הלובי של הרשויות המקומיות.

צבי הנדל: מאיפה תהיה לו מוטיבציה לפתור את הבעיה?

נסים דהן: החוק הזה לא יפתור את הבעיה.

נסים דהן: לא רק שהוא לא פותר את הבעיה, משרד האוצר ומשרד הפנים לא רוצים לפתור את הבעיה.

נסים דהן: הראיה הכי גדולה היא שהם חוקקו חוק שהמשמעות שלו מיליארד וחצי שקל, כשיש להם רק חצי מיליארד.

נסים דהן: כדי שכל 144 הרשויות יחתמו על תוכנית הבראה צריך מיליארד וחצי.

נסים דהן: הוא אומר להם מראש לא לבוא לחתום כי אין כסף.

נסים דהן: הוא לא יכול לקבל הסכמה מכל הרשויות על תוכנית הבראה כי אין תקציב.

נסים דהן: נכון שפה בוועדה הצבענו בעד כי חשבנו שזה הרע במיעוטו, אבל לא ידענו שהרע במיעוטו זה 5% פתרון במקום 50%.

נסים דהן: התהליך של אותן 20 רשויות שחתמו זה לא מיום כניסת החוק, זה מיום שהשר פורז שר.

קובי שלום: מ8 לפברואר.

נסים דהן: אולי יש 4 רשויות שנכנסו לרשימה.

נסים דהן: ה-20 שחתמו אלה 20 שהתחילו הרבה לפני החוק.

נסים דהן: צריך לשבת עד שיימצא פתרון לרשויות המקומיות.

נסים דהן: החוק הזה לא טוב, הוא נכשל.

מיכאל גורלובסקי: הבעיה היא התפיסה הכללית של ממשלת ישראל כלפי הרשויות.

מיכאל גורלובסקי: אפשר לדבר על שר הפנים, על שר האוצר, שיש להם רצון להביא לקריסה של רשויות, אבל זאת אחריות קולקטיבית של ממשלת ישראל.

מיכאל גורלובסקי: תסתכלו איך זה התחיל.

מיכאל גורלובסקי: בתחילת הקדנציה הרבה דיברו על זה שיש הרבה הגזמות ברשויות המקומיות.

מיכאל גורלובסקי: לאן זה הוביל אותנו?

מיכאל גורלובסקי: זה הביא אותנו לרפורמה.

מיכאל גורלובסקי: דיברו על רפורמות ברשויות.

מיכאל גורלובסקי: לפני שבוע התקשר אלי ראש עיר שב1992 היה לו גירעון של 60 מיליון שקל והצליח ב-2002 להגיע לגירעון של 5 מיליון שקל.

מיכאל גורלובסקי: בשנה וחצי האחרונות הוא הגיע לגירעון של 20 מיליון.

מיכאל גורלובסקי: הוא בא לשר הפנים ושאל מה לעשות.

מיכאל גורלובסקי: אמרו לו להעלות את הארנונה לתושבים ב-30%.

מיכאל גורלובסקי: אין לו אזור תעשייה.

מיכאל גורלובסקי: איך אפשר לדרוש מראש עיר מוצלח להעלות ארנונה לתושבים ב-30%?

מיכאל גורלובסקי: היחידי שדיבר פה על ירידה ברמת השירותים לתושבים היה בייגה.

מיכאל גורלובסקי: מה קורה עם התושבים?

מיכאל גורלובסקי: שליש מהאוכלוסייה בפריפריה מגיעה לרמה 0 בשירותים .

אברהם הירשזון: אנחנו ביקשנו פתרון מיידי לאותם אלה שלא מביאים פרנסה הביתה, לאותם אלה שהחובות שלהם הולכים וגדלים.

מיכאל גורלובסקי: אנחנו שנה מדברים על כך שלא משלמים משכורות לעובדים ברשויות מקומיות.

מיכאל גורלובסקי: אני חי במדינה הזאת 16 שנה.

מיכאל גורלובסקי: לא שמעתי על מצב שבמגזר שלם לא משלמים מעל לשנה משכורות.

מיכאל גורלובסקי: יפה מאוד לתקוף את שר האוצר, את שר הפנים, אבל זאת בעיה קולקטיבית.

מיכאל גורלובסקי: העסק לא עובד.

מיכאל גורלובסקי: צריך לפנות לממשלה.

מוחמד ברכה: החוק הזה לא עובד.

מוחמד ברכה: גם בדיונים המרתוניים בהצעת החוק היו הסתייגויות של חברי כנסת.

מוחמד ברכה: כל חברי הוועדה פעלו בעניין הזה בניקיון כפיים, ברוח טובה וברצון טוב.

מוחמד ברכה: הפלונטר שאנחנו נמצאים בו הוא ביטוי למעילה באמון של משרדי הממשלה.

מוחמד ברכה: מדובר בהפרת הסכם לא כתוב עם ועדת הכספים בכל מה שנוגע לפתרון בעיה.

מוחמד ברכה: נכון מה שאמר יושב-ראש הוועדה שלא רצינו לטפל בכל המשבר של הרשויות המקומיות אלא רק בקטע של המשכורות.

מוחמד ברכה: עשינו תוך יומיים שלושה חקיקה מהירה על מנת לקדם את זה.

מוחמד ברכה: מה שלא עובד בחוק הזה לא עובד.

מוחמד ברכה: במה שעובד משתמשים כמכשיר של סחיטה.

מוחמד ברכה: האם במצב שרשות מקומית לא תעשה תוכנית הבראה העובדים לא יקבלו משכורות?

מוחמד ברכה: גם אם יש 100% עובדים יותר מהמכסה, האם ה-100 האלה שהועסקו כדת וכדין אינם רשאים לקבל משכורת?

מוחמד ברכה: גם ההתניה שנכפתה על הוועדה של לקשור בין ההבראה למשכורות היא התניה לא צודקת, היא היתה התניה שהשתמשו בה כמכשיר של סחיטה.

מוחמד ברכה: משכורות של עובדים צריך לשלם, בין אם תהיה הבראה ובין אם לא תהיה הבראה.

מוחמד ברכה: אנחנו מתקוממים ומתרעמים על מצבים של עוני והבטחת הכנסה.

מוחמד ברכה: מה נגיד לאנשים שעבדו?

מוחמד ברכה: הם לא חייבים לקבץ נדבות.

מוחמד ברכה: יש עובדים במועצה המקומית עראבה שהולכים לחפש בפחי אשפה.

מוחמד ברכה: שלשום דיברו איתי על כך שניתקו להם את החשמל.

מוחמד ברכה: הייתי צריך להתקשר לפריצקי כדי למצוא דרך לחבר את הבתים שלהם לחשמל.

אברהם הירשזון: מה אתה מתרגש?

אברהם הירשזון: אני עושה את זה כל יום.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא רק בעראבה, זה בכל הארץ.

מוחמד ברכה: אני מדבר על העובדים.

מוחמד ברכה: מה הם פשעו?

מוחמד ברכה: אני מקבל את ההצעה להזמין את מנכ"ל משרד הפנים ואת שר הפנים כדי שיפרסו בפנינו תוכנית.

מוחמד ברכה: אני מציע שנבחן את החוק מחדש, ונעשה תהליך חקיקה מזורז.

מוחמד ברכה: צריך לבטל את כל ההתניה של תשלום משכורות בתוכנית ההבראה.

מוחמד ברכה: זה דבר שלא מתקבל על הדעת.

רוחמה אברהם-בלילא: ישבנו כאן שעות על גבי שעות במטרה שהעובדים יקבלו את השכר שלהם.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת החוק אמרה שהיא תיתן פתרון ומענה הולם.

רוחמה אברהם-בלילא: הפרדנו את הבעיה של המשכורות של אותם עובדים מהמצב של הרשויות בכלל, על מנת שאותם עובדים יוכלו לקבל את השכר שלהם.

רוחמה אברהם-בלילא: אף אחד עדיין לא קיבל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני זוכרת שכשישב כאן

רוחמה אברהם-בלילא: מנכ"ל משרד הפנים והתווכחנו כולנו איתו על החודש, אז הוא אמר שתוך יומיים האנשים יקבלו משכורת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מרגישה שעושים צחוק מוועדת הכספים, שעושים צחוק מהכנסת כולה.

רוחמה אברהם-בלילא: לא נמצא פה שר הפנים או נציגות בכירה ממשרד האוצר כדי לתת דין וחשבון למה השכר הזה עדיין לא שולם.

מוחמד ברכה: כי אנחנו נתנו להם נתיב מילוט.

מוחמד ברכה: צריך לחסום את נתיב המילוט הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני זוכרת את אותה ישיבה, שבה ישב שר האוצר וחבר הכנסת אורון אמר שצריך לעשות חוק.

רוחמה אברהם-בלילא: איפה אנחנו פה?

רוחמה אברהם-בלילא: כל הדיבורים האלה הם דיבורי סרק.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שננקוט במהלך יותר חריף.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צריכים לעמוד על רגליים אחוריות ולהגיד "לא" להעברות בנושא של משרד הפנים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת שהפעם הזאת נלחץ במקום שבאמת כואב.

יעקב ליצמן: אמרתי את דעתי בישיבות קודמות.

יעקב ליצמן: לא רק שאין נציגות בכירה של משרד האוצר, אין בכלל נציגות.

יעקב ליצמן: אם לא נעשה צעד רציני בנושא הזה, אז חבל על הזמן.

רוחמה אברהם-בלילא: אולי צריך לשקול חסימה של העברת משכורות של פקידי האוצר ושל פקידי משרד הפנים.

אברהם הירשזון: אנחנו לא אחראים על העניין הזה.

אברהם שוחט: ועדת הכספים היא הגוף המוסמך היחידי לקבוע את השכר של שרי הממשלה.

אברהם שוחט: אם תחליט ששרי הממשלה מרוויחים שקל לחודש עד שהם לא פותרים את העניין, תוך חודשיים העסק יסודר.

אברהם הירשזון: אנחנו יכולים לעשות את זה רק משנה הבאה.

אברהם שוחט: למה?

אברהם שוחט: אין שום מגבלה של זמן.

אברהם שוחט: אתה הגוף היחידי שבהחלטה פה קובע את זה.

עמיר פרץ: אני אמרתי שהחוק הזה יוצר נורמות מסוכנות מאוד למדינת ישראל כמדינה דמוקרטית.

עמיר פרץ: עצם העובדה שבספר החוקים מופיע סעיף שמתנה שכר באיזה שהוא נתון כלשהו, זה כבר כתם.

עמיר פרץ: מרגע שהדבר נועד לתכלית ראויה, ומרגע שהדבר הוגדר כהוראת שעה עד דצמבר, כל השיקולים שלנו ללכת לבג"ץ כנגד החוק הזה היו אילו אנחנו באים לחבל במעשי הממשלה.

עמיר פרץ: גם את ההחלטה שלנו לצאת למאבק ארגוני ולהשבית את כל המשק כהזדהות עם עובדי הרשות המקומית דחינו, כדי שלא יאמרו שבזמן שהממשלה מצאה פתרון קסם ההסתדרות תוקעת מקלות בגלגלים.

עמיר פרץ: שתקנו שתיקה מוחלטת במשך החודש הזה.

עמיר פרץ: ועדת הכספים לקחה על עצמה להיות בחזית.

עמיר פרץ: יושב-ראש ועדת הכספים אמר שהוא רוצה שישלמו את הנגלה הראשונה.

עמיר פרץ: כששאלתי מה זה הנגלה הראשונה, היושב ראש אמר שזה לפחות 3 חודשים.

אברהם הירשזון: לא אמרתי את זה, אבל לא חשוב.

עמיר פרץ: בשיחת מסדרון.

עמיר פרץ: אי אפשר לנהל עסק בלי שהנושה המרכזי שותף.

עמיר פרץ: לבנקים יש יותר כלים לעכב את הפעילות הכלכלית של רשות יותר מאשר למשרדי הממשלה.

עמיר פרץ: מה אומרים הבנקים?

עמיר פרץ: שהם לא יתנו כסף לרשות, כי מחר הכנסת תחוקק חוק שמבטל את כל ההתחייבויות של הרשויות כלפי הבנקים.

עמיר פרץ: שיטת התב"רים יכולה להוציא אותנו מהפלונטר.

עמיר פרץ: יכול להיות תב"ר מותנה לשנה, שבו מגיעים להסכמה עם הבנקים בX מסויים שייקבע.

עמיר פרץ: במהלך השנה הזאת הרשות תצטרך לסיים את כל התהליך של ההבראה, של ההסכמים, של ההסדרים.

עמיר פרץ: זה לא עניין פשוט.

עמיר פרץ: אני מסכים שלא לדבר על רמת השירותים לתושבים זאת השתחררות מוחלטת מהמחוייבות לאזרח כאזרח.

עמיר פרץ: אין ספק שמי שנמצא במשבר זה רק אלה שנמצאים באבטלה.

עמיר פרץ: להם רוצים להעלות את הארנונה.

עמיר פרץ: כדאי לנו לעבור לגור בהרצליה, כי שם הארנונה יותר נמוכה, השירותים יותר טובים.

עמיר פרץ: מחר תושבי עראבה ירצו לגור ברמת השרון.

עמיר פרץ: הם אזרחים שווים כמו כולם, אין שום סיבה להביא אותם לנחיתות כזאת.

מאג'ד אבו יונס: המצב בכפרים הוא מצב בלתי נסבל.

מאג'ד אבו יונס: הפכתי למזלי הרע לראש מועצה.

מאג'ד אבו יונס: היום אני מושפל.

מאג'ד אבו יונס: ביקשתי הרבה פעמים מהשרים שיבקרו אצלי בכפר, שיראו את המצב.

מאג'ד אבו יונס: אני מבקש שתבקרו אצלי בכפר.

מאג'ד אבו יונס: אני נכנסתי לרשות עם גירעון של 110 מיליון שקל.

מאג'ד אבו יונס: עד עכשיו אני לא יכול לזוז, למרות שעשיתי מהלכים כל כך טובים.

מאג'ד אבו יונס: היינו חייבים לפגוע במשכורות של העובדים.

מאג'ד אבו יונס: אני מעלה את הרעיון של ברכה ושל עמיר פרץ, שאומר שללא התניה יעבירו את הכספים של העובדים.

מאג'ד אבו יונס: אני עשיתי את כל מה שביקש ממני שר הפנים, אם זה אישור התקציב, אם זה האישור של תוכנית ההבראה.

מאג'ד אבו יונס: עד עכשיו לא קיבלתי תשובות.

חאפז עאסלה: אני לא קיבלתי במשך 14 חודשים משכורת.

חאפז עאסלה: אני מושתל כבד.

חאפז עאסלה: כתוצאה מהשתלת הכבד יש לי סכרת 346.

חאפז עאסלה: יש לי אי ספיקת כליות כתוצאה מהתרופות.

חאפז עאסלה: חודשיים לא קניתי תרופות.

חאפז עאסלה: אני חייב לקנות כל חודש תרופות בעלות של 1000 שקל.

חאפז עאסלה: אני אב למשפחה של 9 נפשות.

חאפז עאסלה: אין לי שום הכנסה.

חאפז עאסלה: אם לא תעבירו לנו את המשכורות שלנו בימים הקרובים אתם תראו מה יקרה בעראבה.

חאפז עאסלה: לא רק אני אתאבד, גם אנשים אחרים יתאבדו.

חאפז עאסלה: אין לנו מקור הכנסה.

חאפז עאסלה: אנחנו הולכים לשוק בשעה 21:00 בערב כדי לחפש עגבניות.

חאפז עאסלה: המצב הבריאותי שלי קשה מאוד.

חאפז עאסלה: אני אב למשפחה בת 9 נפשות.

חאפז עאסלה: אין לי גרוש אחד.

חאפז עאסלה: יש לי ידידה שהיא אם ל-8 נפשות.

חאפז עאסלה: גם היא לא קיבלה משכורת במשך 14 חודשים.

חאפז עאסלה: אני מקווה שתעבירו לנו את המשכורות שלנו.

אברהם הירשזון: יו"ר ההסתדרות הכללית האשים אותי שעמדתי בחזית בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני לא פוחד לעמוד בחזית הזאת.

אברהם הירשזון: מצב הרשויות המקומיות הוא מצב מורכב ומסובך.

אברהם הירשזון: אני לא מוכן לעבור לסדר היום בוועדת הכספים כשאנשים לא מקבלים משכורת תקופה כזאת ארוכה.

אברהם הירשזון: הלכתי לנושא של הצעת החוק הזאת.

אברהם הירשזון: כולנו היינו מוכנים לוותר על הסתייגויות רק כדי שהעובדים יקבלו משכורת כמה שיותר מהר.

אברהם הירשזון: מסתבר שמערימים קשיים על קשיים.

אברהם הירשזון: היה פה קודם ראש העיר, שאמר לי שכשהוא מביא מסמכים שולחים אותו בחזרה.

אברהם הירשזון: לאנשים אין מה לאכול.

אברהם הירשזון: לא רק שאין להם מה לאכול, יש חובות שהולכים ונצברים.

אברהם הירשזון: אם אתה חייב למשכנתא, אז יש ריבית על זה.

אברהם הירשזון: אם מחר תתן לו את המשכורת, אז הוא לא יוכל לשלם את הריבית.

אברהם הירשזון: זה מצב שהפך לבלתי יתואר.

נסים דהן: צריך לקבוע בחוק פיצוי על ההוצאות שנגרמו עכב אי תשלום.

אברהם הירשזון: כשישבתי עם משרד האוצר ועם משרד הפנים אמרתי להם שאם הם לא ימצאו פתרון אז בשבוע הבא הכנסת תחוקק חוק.

אברהם הירשזון: הם הגישו הצעת חוק מהירה אבל לא טובה.

אברהם הירשזון: אני מציע שנקים ועדת משנה כדי שתיקח את זה לטיפול אינטנסיבי.

אברהם הירשזון: אני גם מציע שהיא תנסח הצעת חוק בנושא הזה.

אברהם הירשזון: יש סנקציות שאפשר להשתמש בהן פעם או פעמיים.

אברהם הירשזון: אם אני מונע העברה של תקציבים לכל מיני משרדי ממשלה, אז סובלים אחרים.

אברהם הירשזון: משרד האוצר די מאושר מזה.

אברהם הירשזון: מה אנחנו עושים על ידי זה?

אברהם הירשזון: מרביצים לעצמנו בראש.

אברהם שוחט: אל תאשר להם את הסולר בעוד שבועיים.

רוחמה אברהם-בלילא: זה הגדר.

אברהם הירשזון: גם זה נלקח בחשבון.

חיים אורון: הדרך היחידה זה חוק שכר.

אברהם הירשזון: בואו נכנס ועדת משנה.

אברהם הירשזון: בשבילי הכל כשר בנושא הזה, כולל לא לאשר להם את הסולר, כולל לא לאשר דברים אחרים.

אברהם הירשזון: אני מבקש שהפתרון בנושא הזה יהיה מיידי.

אברהם הירשזון: אני רק יכול לבקש מנציג משרד הפנים שנוכח פה להעביר את מה שנאמר הלאה.

אברהם הירשזון: אני מאוד מכבד ומעריך את זה שבאת ודיברת.

אברהם הירשזון: אני מבקש שתעביר את כל השאלות שנשאלת פה גם למנכ"ל וגם לשר.

אברהם הירשזון: אני מבקש ממנהל הוועדה לכתוב לשר האוצר שלא יעלה על הדעת שנציגי האוצר לא השתתפו בישיבה הזאת.

אברהם הירשזון: שידעו שכשהם ישתתפו אנחנו לא נשתתף.

אברהם הירשזון: לגבי העובדים שטרחו והגיעו אני מבין את הכאב.

אברהם הירשזון: אני אשתדל לעשות את המקסימום שאפשר כדי לזרז את הדברים.

אברהם הירשזון: 2.

אברהם הירשזון: מצבה הכלכלי של העיר שדרות

צבי הנדל: אני מבין שהתקבלה החלטת ממשלה לגבי חבילת סיוע לשדרות.

צבי הנדל: אין לי מושג אם בחבילה הזאת כלולים דברים שצריכים לבוא לאישור ועדת הכספים, או לא.

צבי הנדל: ודאי שכל מה שתלוי בנו צריך לזרז, צריך לעודד.

צבי הנדל: ככל שזה תלוי בנו נעשה את המקסימום.

צבי הנדל: אני סקפטי לגבי ההחלטות האלו.

צבי הנדל: אין מישהו שאני יודע שקם בבוקר ומטריד אותו איך הוא מסיים את משבר הרשויות, איך הוא מסיים את פרשת שדרות.

אברהם הירשזון: בשבועות האחרונים התבשרנו על טילי קאסם ובעיות קשות מאוד של העיר שדרות.

אברהם הירשזון: אנחנו שומעים גם על טיפולים כאלה ואחרים שעכשיו כולם מזדרזים להציע לעיר.

אברהם הירשזון: אנחנו שמענו על המצוקות שהיו ערב הנפילה האחרונה כשנפגעו שם אנשים.

אברהם הירשזון: בהזדמנות הזאת אני מבקש למסור בשם כל חברי הוועדה את תנחומינו למשפחות והחלמה לפצועים.

אברהם הירשזון: שמענו על שירותי מד"א שאיחרו לבוא.

אברהם הירשזון: אנחנו לא רוצים שאחרי שהמצלמות יפסיקו לצלם מצב שדרות יישאר כפי שהיה לפני כן.

אברהם הירשזון: ביקשנו לקיים את הישיבה הזאת, כדי לרתום את ועדת הכספים בתקופה הקשה הזאת למען שדרות.

אלי מויאל: שדרות עוברת את אחד מן הימים היותר קשים שלה.

אלי מויאל: אפילו ראש הממשלה בישיבת הממשלה אימץ את זה ששדרות מפסיקה להיות בעיה מקומית והופכת לבעיה לאומית.

אלי מויאל: לשדרות קורים תהליכים מאוד משונים.

אלי מויאל: אנחנו שומעים על אנשים שרוצים לעזוב את היישוב.

אלי מויאל: זה לא משנה באיזה צד של הפוליטיקה אני או אתם נמצאים, זה לא משנה אם אתם בעד התוכנית או נגד התוכנית, זה גם לא משנה אם זאת התוכנית הזאת או מפת הדרכים, אבל בכל מהלך מדיני המבחן יהיה שדרות.

אלי מויאל: אם חס ושלום שדרות תתחיל להתרוקן מתושביה, זה יהיה אפקט קשה מאוד כי אחרי זה יבוא אשקלון, אחרי זה יבוא אשדוד.

אלי מויאל: הם רק ממשיכים להגדיל את הטווח של התותחים שלהם.

אלי מויאל: המשימה הכי קשה שלנו היום היא לדאוג לכך שהתושבים בשדרות, שהיו חזקים והוכיחו את החוסן שלהם, שהוכיחו את האחריות שלהם במשך ה-3 וחצי שנים אחרונות ימשיכו להיות כאלה.

אלי מויאל: פעם ירושלים סופגת, פעם תל-אביב סופגת ופעם שדרות צריכה לעמוד במבחן הקשה הזה.

אלי מויאל: העיר שדרות נמצאת בלאו הכי בסולם סוציו אקונומי מן הנמוכים שיש.

אלי מויאל: בלאו הכי יש בה בעיות קשות של תעסוקה, בעיות קשות של חינוך, בעיות קשות של קליטת עליה.

אלי מויאל: מבחינה דמוגרפית היא מורכבת מאחד האיזונים הכי מסוכנים.

אלי מויאל: 50% מהתושבים של שדרות הם עולים מחבר העמים לשעבר, 50% הם עולים ותיקים משנות ה-50,60.

אלי מויאל: חשוב שוועדה חשובה כמו ועדת הכספים תעקוב אחרי ההחלטות של ממשלת ישראל, משום שאנחנו יודעים על החלטות שלא מומשו.

חיים אורון: תפרט.

אלי מויאל: אם אתם חושבים שחבילת הסיוע ששדרות קיבלה זה מה שישאיר את התושבים אתם טועים, כי אנחנו היינו נשארים גם ללא חבילת הסיוע.

אלי מויאל: אנחנו מאמינים במה שאנחנו עושים שם ולמה אנחנו צריכים להישאר שם.

אלי מויאל: חבילת הסיוע מורכבת משתי חבילות סיוע שונות.

אלי מויאל: חבילת סיוע אחת התקבלה כהחלטת קבינט לפני שנה וחצי.

אלי מויאל: היא הבטיחה לשדרות חבילת סיוע בת 73 מיליון שקלים, שעיקרה הטבות במס הכנסה –13%, הנחות בארנונה של 30%, סיוע בחינוך, סיוע בביטחון, סיוע ברווחה, סיוע בבריאות, סיוע בתשתיות, סיוע בשיכון וסיוע בשיקומי תשתיות.

אלי מויאל: אותה החלטה מולאה פחות או יותר ב-50%.

אבשלום וילן: הנחות במס הכנסה נתנו?

אלי מויאל: נתנו.

אלי מויאל: משרד התמ"ת והחינוך לא ביצעו כלום ממה שהם התחייבו.

אברהם שוחט: מי מחזיר את הארנונה לרשות?

אלי מויאל: משרד הפנים עם האוצר.

אלי מויאל: שדרות יצאה למאבק של שבועיים כשהיא השביתה את העיר וסגרה אותה.

אלי מויאל: היא עשתה זאת משום שממשלת ישראל החליטה לא להמשיך להכריז על שדרות כקו עימות.

אלי מויאל: לפני כשלושה שבועות משרד ראש הממשלה החליט לדון בנושא הזה.

אלי מויאל: הוא גיבש החלטה.

אלי מויאל: ההחלטה הזאת התקבלה כהחלטת ממשלה אתמול.

אלי מויאל: ההחלטה מדברת על כ48 מיליון שקלים שהולכים לסיוע במס הכנסה, ארנונה, חינוך, ביטחון, רווחה, תשתיות ובניית מכון טיהור שפכים לעיר שדרות.

אלי מויאל: ההחלטה מתפרסת על פני 3 שנים.

אברהם שוחט: 48 מיליון כל שנה?

אלי מויאל: 30% שנה ראשונה, 50% שנה שנייה ו-20% שנה שלישית.

עמיר פרץ: 48 ל-3 שנים.

אלי מויאל: 30% מ48 האלה אושרו לשנת 2004, 50% לשנת 2005 ו-20% ל2006.

אלי מויאל: יקחו חלק בהחלטה הזאת גם שדות נגב, אשכול, שער הנגב וחוף אשקלון.

אלי מויאל: עיקר הסיוע שלהם ניתן בהנחות במס, בארנונה.

עמיר פרץ: מה ההנחה במס הכנסה בנתיבות?

אלי מויאל: 13%.

אלי מויאל: יש לנו הבטחה לקבל הנחה של 25% במס.

אלי מויאל: אני מאמין שיקיימו את ההבטחה הזאת.

אלי מויאל: החלטת הממשלה קובעת ועדת מעקב על עצמה.

אלי מויאל: אחת לחודש היא צריכה לקבל דין וחשבון לגבי מה בוצע ומה לא בוצע.

אברהם שוחט: מה העזרה בשיכון ובתשתיות?

אלי מויאל: יש כאן את ההחלטה.

שמעון פרץ: אנחנו נעביר לכם עותק של ההחלטה.

שמעון פרץ: הסיוע ניתן בעיקר לתושבים, לתעשיינים, לבניית מתקן לטיהור שפכים בסך 30 מיליון שקל.

שמעון פרץ: עיריית שדרות, שהיא בעצם העוגן החברתי, הכלכלי, הביטחוני נמצאת על שולחנו של משרד הפנים בדיון על תוכנית הבראה.

שמעון פרץ: העירייה נדרשת לפטר לאלתר 150 עובדים, ולקצץ 10 מיליון שקל מתקציבה.

רוחמה אברהם-בלילא: בהחלטת הממשלה לא הוחלט להקפיא את כל פיטורי העובדים?

שמעון פרץ: ראש הממשלה קרא לשר הפנים וביקש ממנו לבטל את התוכנית.

שמעון פרץ: שר הפנים אמר שהוא לא יכול לבטל.

שמעון פרץ: במעבר מ2002 ל2003 העירייה נפגעה ב-11 מיליון שקל.

שמעון פרץ: מה שעזר לנו לעבור את 2003 זאת אותה החלטת ממשלה של 27%, צעדי התייעלות שעשינו והלוואה על סך 11 מיליון שקל שלקחנו.

שמעון פרץ: ההלוואה הזאת זה שיעבוד של כספי העירייה לטווח ארוך.

שמעון פרץ: אני קורא לוועדת הכספים להתערב במשרד הפנים, על מנת למתן/לבטל את תוכנית ההבראה ולשפות אותנו באותם סכומים שחסרים בתקציב העירייה שחסרים לשנים 2004 ו-2005.

שמעון פרץ: להערכתי, כאחד שמבלה בשדרות, העיר לא מסוגלת לסבול מפוטר אחד.

שמעון פרץ: אני וראש העיר מאויימים.

שמעון פרץ: אנחנו לא מפחדים מאיומים.

שמעון פרץ: הצורך הוא צורך אמיתי וקשה.

שמעון פרץ: אין מקור תעסוקה לאותם מפוטרים.

צבי הנדל: מה אחוז האבטלה היום?

עמיר פרץ: 12.5%.

עמיר פרץ: אני הייתי מציע לראש העיר להודיע לממשלה שהוא לא מעוניין לקבל את הסיוע שלה.

עמיר פרץ: הסיוע הזה הולך להיות סיוע שיקלל במקום שיברך.

עמיר פרץ: ראש העיר צריך לתת תשובות.

עמיר פרץ: גם כדי לשלוח מונית למשפחה שנהרג לה הבן צריך תרומות.

עמיר פרץ: מי עושה את זה?

עמיר פרץ: כל היום תרומות?

עמיר פרץ: מדינה של בתי תמחוי?

עמיר פרץ: כל יום להתקשר לנדבן הזה ולנדבן ההוא?

עמיר פרץ: מספיק.

עמיר פרץ: ראש העיר הוא קבצן?

עמיר פרץ: יש ראש עיר שהוא כמעט בבחינת מפקד מוצב.

עמיר פרץ: הוא ואני חלוקים בדעתנו, כי הוא נגד ההתנתקות, אני בעד ההתנתקות.

עמיר פרץ: האם היו אומרים לאנשים שנמצאים במוצב החרמון שלא ישלחו להם את מנות קרב הטובות ביותר?

עמיר פרץ: היו אומרים להם שמנות הקרב עם השמנת יישארו בקריה ולהם ישלחו את מנות הקרב הדחוקות והדחויות?

עמיר פרץ: זה מה שקורה במדינת ישראל.

עמיר פרץ: שמים אותם במוצב הקדמי עם התנאים הכי בלתי אפשריים לתפקד.

עמיר פרץ: כשמדינת ישראל רוצה להכריז על מצב חירום היא יודעת לעשות את זה, אפילו בנושאים של אבטלה.

עמיר פרץ: כשפעם היו מכריזים על יישוב כמוקד חירום לאומי מבחינת אבטלה, היו מכנסים כאן את כולם.

עמיר פרץ: אני זוכר שהחליטו להעביר את "אינטל" לקריית גת.

עמיר פרץ: "אינטל" אמרה שהיא לא עוברת לקריית גת אלא אם ישימו 650 מיליון דולר על השולחן.

מיכאל גורלובסקי: כמה תושבי קריית גת עובדים ב"אינטל"?

עמיר פרץ: זה לא קשור.

מיכאל גורלובסקי: מישהו קיבל מענק יפה.

עמיר פרץ: אתה יודע כמה מהנדסים יצמחו בעקבות העובדה ש"אינטל" שם?

עמיר פרץ: יכול להיות שאין היום בקריית גת מספיק מהנדסים, אבל בעוד 5 שנים יהיו.

עמיר פרץ: כרגע אנחנו דנים על המדיניות.

עמיר פרץ: ההחלטה להקים את "אינטל" בקריית גת, להקים את "מוטורולה" בערד היתה החלטה של מדיניות.

עמיר פרץ: בזמנו היתה החלטה להקים 3 מפעלי אלקטרוניקה יותר קטנים בשדרות.

עמיר פרץ: ברגע שרף האבטלה עבר את ה-10%, הממשלה היתה מכריזה על זה כמוקד חירום באבטלה.

עמיר פרץ: אתה יודע מה זה בשביל שדרות מפעל עם 1000 מקומות עבודה?

עמיר פרץ: זה יותר טוב מ-50 מיליון שקל.

עמיר פרץ: תושבים יתחילו לשלם ארנונה, יהיו שטחי מסחר שישלמו ארנונה.

עמיר פרץ: ראש העיר כל היום עוסק בלתת פטורים לארנונה למפעלים שמאיימים עליו שיעזבו.

עמיר פרץ: על מה מדברים פה?

עמיר פרץ: יש אנשים בשדרות שמבינים שמדינת ישראל משתמשת במילים גבוהות אבל לא מתכוונת לשום מילה.

עמיר פרץ: אני לא רוצה להשתמש בביטויים יותר קשים.

עמיר פרץ: אני רוצה שהעניין הזה יבוא לידי פתרון.

עמיר פרץ: אני מציע לך, אדוני ראש העיר, לא להסתפק באותו מענק שניתן.

עמיר פרץ: יגידו שאתה מנצל לרעה את המצב הביטחוני?

עמיר פרץ: אתה יודע מה, אין לך במה להתבייש, אתה לא לוקח שום דבר לכיס שלך.

עמיר פרץ: שום בונוס לא מגיע אליך.

עמיר פרץ: אתה חייב לדרוש שתהיה תוכנית של משרד המסחר והתעשייה, שתהיה תוכנית של משרד הפנים.

עמיר פרץ: אני חושב שההמלצה הראשונה שלנו צריכה להיות שמשרד הפנים יודיע על כך שבשדרות אין פיטורים, שאי אפשר לזרוק אנשים לאזור שאין להם סיכוי למצוא עבודה.

עמיר פרץ: צדק הגזבר.

עמיר פרץ: זה שהגזבר אומר את זה זה לא פשוט, כי הגזבר מעוניין להפחית עלויות, מעוניין לצמצם.

עמיר פרץ: אני הייתי בטוח שמדובר ב48 מיליון שקל שמגיעים לתקצוב בחינוך, ברווחה, בשירותים, בתרבות, אבל רוב הכסף זה להנחות במס.

עמיר פרץ: מה נשאר לפעילות?

עמיר פרץ: בקושי 10 מיליון שקל פרוסים ל-3 שנים.

עמיר פרץ: על זה יגידו שעשו לנו טובה.

עמיר פרץ: לא צריך טובות, נהיה במוצבים לבד.

רוחמה אברהם-בלילא: אני ביקשתי מיושב-ראש הוועדה לכנס את ועדת הכספים על מנת לתת את הגיבוי הדרוש להחלטות ממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: אחד הדברים שצרמו לי היה הנושא של האמבולנס, שיש ניידת אחת של נט"ן.

רוחמה אברהם-בלילא: לאורך השנה האחרונה היו החלטות לקצץ בנושא של הניידת.

רוחמה אברהם-בלילא: העיר שדרות בשעה 8:00 בבוקר לא היתה העיר של 8:10.

רוחמה אברהם-בלילא: הטיל נפל באזור עם החתך הסוציו-אקונומי הכי נמוך.

רוחמה אברהם-בלילא: הוא נפל בשכונה שכשאני הגעתי לשם הרגשתי את ארץ ישראל של העולם השלישי.

רוחמה אברהם-בלילא: גם ביקרתי בגן הילדים שם.

רוחמה אברהם-בלילא: מה שעוד יותר צרם לי שבאותו גן ילדים יש ממ"ד קטן שצריכים לדחוס בו 36 ילדים בעת התקפה כזאת או אחרת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא מדברת על ההחזקה של התשתיות.

רוחמה אברהם-בלילא: כששוחחתי עם התושבים, אחד הדברים שהם אמרו לי זה שהם גאים להיות תושבי העיר שדרות, שהם לא יעזבו את העיר שדרות, שהם לא רוצים להיחשב כמקבצי נדבות.

רוחמה אברהם-בלילא: הם אמרו שהכי חשוב להם זה מקורות תעסוקה הרבה יותר ממענקים כאלה ואחרים שכן יוקצו, לא יוקצו.

רוחמה אברהם-בלילא: בהחלטת הממשלה הזאת ציפיתי לראות איזו שהיא חשיבה של מציאת פתרונות תעסוקה לאותם אנשים שיושבים בבית ולא עושים כלום, לאותם אנשים שיושבים בשכונה ולא יוצאים להרוויח את כספם כפי שצריך לעשות.

אבי זוהר: בזכות הישיבה שהתקיימה השבוע בממשלה אישרו את האט"ן שהיה קיים, גם הוסיפו אחד נוסף.

אבי זוהר: אני מניח שישקלו לקראת 2005 אם להציב כלים נוספים או להסתפק באלה שקיימים.

אבי זוהר: הסכום של הראשון לא תוקצב.

אבי זוהר: השארנו אותו מתוך הבנה שבשדרות בתקופת החירום צריך אט"ן, למרות שיש אחד בשער הנגב ואחד בנתיבות.

אבי זוהר: תקופת החירום חייבה שיהיה אט"ן נוסף ב-2004 כהמשך ל-2003.

אבי זוהר: צריך לקחת בחשבון שכל הנושא של אט"נים במדינת ישראל הולך לקרוס.

אבי זוהר: הרשויות לא מסוגלות לשלם שליש מהעלות.

אבי זוהר: בחלק מהרשויות פתחנו אט"נים בתקווה שהן יוכלו לשלם.

אבי זוהר: כל הנושא הזה של האט"נים במדינת ישראל הולך לקרוס.

אבי זוהר: מקובל במדינה שסוגרים את השירות, אחר כך מישהו מת ואז צועקים ופותחים את השירות ובא הכסף.

אבי זוהר: כדאי שזה יהיה שעה אחת לפני שהמערכת הזאת תקרוס.

אבי זוהר: משרד הבריאות מדבר, בממשלה זה מפעם לפעם עולה, אבל בסך הכל כל המערכת הזאת של טיפול נמרץ קורסת.

אבי זוהר: מאחר ובשדרות אמבולנס טיפול נמרץ מומן ב2003, אז גם המשכנו להחזיק אותו ב-2004 בתקווה שאכן יממנו אותו.

אבי זוהר: אכן מימנו את הכלי הראשון שהיה קיים בשדרות ופעל בשדרות.

אבי זוהר: הכלי הנוסף נפתח עכשיו בשדרות מתוך הבנה שרצוי שבמקום כזה כאשר האט"ן אחד עוזב, או יש אירוע כפי שהיה במקרה האחרון, יהיו שני אט"נים במקום.

אבי זוהר: יש עוד אמבולנסים על ידי כוננים.

אבי זוהר: אנשי הישיבה עברו עזרה ראשונה מתקדמת.

אבי זוהר: יש קרוב ל-20 נהגים בישיבה הזאת.

אבי זוהר: המצב בשדרות מבחינת מגן דוד אדום הוא בהחלט ברמה סבירה מאוד, מה עוד שאגודות הידידים שלנו באמריקה בונים תחנה חדשה בשדרות.

אבי זוהר: רופא שלא הפסיק פעולתו ביוני שנה זו מחוסר מימון של המועצה, ימשיך להיות בתחנת מד"א בשעות שקופות החולים סגורות.

אבי זוהר: הנושא כרגע סגור לשנת 2004.

אבי זוהר: הייתי אומר שהנושא הכספי סגור גם בשנת 2005 במידה ויחליטו שמסתפקים באט"ן אחד.

אבי זוהר: סך הכל המצב סביר.

אבי זוהר: הנגב במצב טוב, נתנו לו עדיפות.

אבי זוהר: אנחנו מחזיקים היום בנגב 11 אמבולנסים טיפול נמרץ, שזה מעל לרבע מה שיש במדינה, כאשר אחוז הפינויים בנגב הוא פחות מ9%.

אבי זוהר: אנחנו בינתיים סופגים.

אבי זוהר: מישהו מחכה שנקרוס ואז נבוא לאוצר.

אבי זוהר: בינתיים אנחנו נותנים את השירות.

אבי זוהר: היתה החלטת ממשלה של קו עימות.

אבי זוהר: הגענו ל-2004 עם הצעה ששוכבת ובכלל לא מגיעה לדיון.

אבי זוהר: היתה הצעה להקצות את השיפור שהוחלט לתת בגבול הצפון, אבל עד עכשיו שום החלטה ושום אגורה לא ניתנה.

אבי זוהר: נסגור אמבולנסים ואז נראה מה יהיה.

אבי זוהר: כנראה שזאת הדרך שבה אפשר לקדם נושאים.

מיכאל גורלובסקי: אם המטרה של הישיבה הזאת לתת גיבוי, אז להערכתי חבל על הזמן כי גיבוי כל המדינה נותנת לשדרות.

מיכאל גורלובסקי: הגיבוי לא יעזור הרבה.

מיכאל גורלובסקי: ראינו הרבה החלטות ממשלה לגבי העיר לוד.

מיכאל גורלובסקי: אני לא כל כך רואה שנעשה שם משהו.

מיכאל גורלובסקי: בשדרות המצב שונה לחלוטין, מדובר בקו עימות אמיתי.

מיכאל גורלובסקי: יש כמה סוגי קו עימות במדינת ישראל.

מיכאל גורלובסקי: שדרות זה קו עימות אמיתי.

מיכאל גורלובסקי: אני מציע שנסיים את הישיבה עם איזו שהיא החלטה, אולי עם המלצות למשרדים אחרים בנושאים מסויימים.

מיכאל גורלובסקי: 48 מיליון שקל לעיר שדרות זה יפה.

מיכאל גורלובסקי: אם יהיו פיטורים מהמועצה זה יהיה אסון, כי עוד מעט אנשים יתחילו לברוח משדרות.

מיכאל גורלובסקי: ראינו את זה במקומות אחרים.

מיכאל גורלובסקי: אוי ואבוי אם נגיע למצב שיש בריחת תושבים משדרות.

מיכאל גורלובסקי: אני מבקש שתהיה פנייה למשרד הפנים שלא יהיו פיטורים בעירייה.

מיכאל גורלובסקי: צריך לפנות למשרדי הממשלה שיהיו מעשים חוץ מהכסף הזה, כי הכסף הזה ל-3 שנים זה כסף קטן, זה כסף שלא פותר את הבעיה.

צבי הנדל: מה שאנחנו יכולים לעשות יותר טוב מהממשלה זה פריסת החובות לבנקים.

צבי הנדל: אני לא חושב שהסיטואציה היא כזאת שהממשלה תגיע להסדר בלי לשים כסף.

צבי הנדל: אם ועדת הכספים תקיים דו-שיח עם כמה בנקים, זה יהיה המון בשבילם.

צבי הנדל: אנחנו בכינו על אנשים שפוטרו בעקבות ההתייעלות האחרונה.

צבי הנדל: בזמן שעיר נמצאת במצב ביטחוני קשה, הכבוד העצמי של התושבים הוא הדבר הכי חשוב לתחזוק.

צבי הנדל: כולנו מכירים את שדרות.

צבי הנדל: מדובר באנשים חרוצים, באנשים חמים.

צבי הנדל: תן להם עבודה.

צבי הנדל: צריך להעביר X מפעלים.

צבי הנדל: אולי צריך עידוד מיוחד לזמן קצוב של שנה.

צבי הנדל: יש הייטק שלא צריך מהנדסים, אלא חלוק, מזגן ועבודה שאפשר לעשות הסבה.

צבי הנדל: יכול מאוד להיות שאם אתה מעודד הרצלייני לפתוח ליין בשדרות אז הוא יפתח.

צבי הנדל: אם נעשה את זה, הפרצוף של שדרות יהיה אחר.

צבי הנדל: צירפו להחלטה הזאת עוד מועצות אזוריות, כשהטענה של הצירוף היתה שמאחר והם יושבים במעטפת של חבל עזה והמצב הביטחוני קשה צריך למצוא להם פתרונות.

צבי הנדל: עכשיו בקיץ אתה רוצה שתהיה תעסוקה לילדים, שלא יסתובבו ברחוב.

צבי הנדל: צריך חיזוקים בנושא הביטחון, בנושא הרווחה.

צבי הנדל: עם כל חילוקי הדעות, בגוש קטיף חיים בני אדם.

צבי הנדל: חס וחלילה שלא יובן שאני חושב שצריך לעכב מיקרוגרם של תקציב למישהו.

צבי הנדל: אני מדבר על דברים מינימאלים לשוטף.

צבי הנדל: אתה לוקח תושבים שנמצאים בלחץ הכי גדול ברמה הביטחונית, ברמה הציבורית ואתה אומר להם שעד עכשיו הם היו סוג ז' , עכשיו הם גם לא ז'.

צבי הנדל: צריך שיעבור איזה מסר מוועדת כספים שאומר שלא יכול להיות שבחבילת סיוע כזאת גוש קטיף תיעדר.

צבי הנדל: לצערי הרב חלק מהתוכניות הן חלק מהגורם למצב הביטחוני הקשה.

אברהם הירשזון: אנחנו מסמפטים את הנושא של שדרות.

אברהם הירשזון: אין פה קואליציה או אופוזיציה.

אברהם הירשזון: אם נאמר שליבנו אתכם זה לא יהיה מספיק.

אברהם הירשזון: אנחנו נקים צוות משנה, שיהיו חברים בו חברי הכנסת רוחמה אברהם, גורולובסקי, ג'ומס.

אברהם הירשזון: הצוות ילווה אתכם בתקופה הקרובה מבחינת ביצוע הנושאים שהממשלה הבטיחה, ומבחינת העלאת נושאים שצריכים לבוא לסדר היום ולא נפתרו.

אברהם הירשזון: הצוות הזה ימליץ בפני ועדת הכספים כיצד לנהוג.

אברהם הירשזון: אני מאמין שנוכל לעזור לבעיה הקשה של תושבי העיר ושל העיר עצמה.

עמיר פרץ: אנחנו דורשים להקפיא את הפיטורים בעירייה.

אברהם הירשזון: אתה מציע שנושא הפיטורים ברשות המקומית יוקפא עד אשר יגיעו להסכמות על תעסוקה אלטרנטיבית.

יצחק הרצוג: אנחנו הכנסנו בחוק ההסדרים שורה של יישובים עם הטבות מס.

יצחק הרצוג: שדרות לא היתה שם.

יצחק הרצוג: אני חושב שבקלות אפשר להחזיר אותה.

אברהם הירשזון: תצטרף לצוות הזה.

אברהם הירשזון: אני מבקש מהצוות להיות במו"מ עם משרדי הממשלה, לתבוע את הדברים מהם.

אברהם הירשזון: אם לא, תחזרו מיד למליאת הוועדה כדי שאנחנו נתבע את הדברים.

אברהם הירשזון: 3.

אברהם הירשזון: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 18), התשס"ד-2004

אברהם הירשזון: אנחנו דנים בצו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 18), התשס"ד-2004.

קובי בוזו: עשינו בפברואר רפורמה בדלקים.

קובי בוזו: הגדרנו דלקים שונים בהגדרות שונות.

קובי בוזו: היה שם פרט מכס שהיה עליו שיעור מס קנייה כמו על קרוסין.

קובי בוזו: כל הדלקים מתעדכנים פעם בשלושה חודשים, בהתאם למדד לצרכן.

קובי בוזו: גם הפרט הזה צריך להופיע ברשימה, לכן אנחנו מבקשים להכניס אותו לרשימה.

קובי בוזו: עכשיו הוא יתעדכן כל שלושה חודשים.

אברהם הירשזון: אנחנו מאשרים לכם את זה.