ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 98, 2004-01-04 10:00

אברהם הירשזון: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אברהם הירשזון: ליועצת המשפטית של הכנסת יש מספר הסתייגויות שהועלו, והיא מבקשת לומר אותם בפנינו.

אנה שניידר: בשנים קודמות, לא התרנו להגיש הסתייגויות שמבחינתנו – הן בכלל נושא חדש, בלי שהנושא נדון כאן.

אנה שניידר: צריכה להיות החלטה: אל"ף, אם בכלל יושב-ראש הוועדה יאפשר דיון בנושאים שלא נדונו עד כה, ובי"ת – אם באמת תהיה טענה של נושא חדש, אז יצטרכו ללכת עם הנושא הזה לוועדת הכנסת, כאשר לגבי נושא אחד, כבר אני מבינה שחבר הכנסת אהוד רצאבי מציע איזושהי הסתייגות, שהיא בגדר נושא חדש, ופונים לגביה לוועדת הכנסת.

אנה שניידר: אז אכן יש לנו עכשיו עוד מספר הסתייגויות שהן במעמד דומה, ואני מבקשת לפרט אותן ומבקשת מהוועדה החלטה לגבי כל אחת מהן.

יעקב ליצמן: האם עד עכשיו לא היו נושאים חדשים?

יעקב ליצמן: רק עכשיו התעוררתם?

אנה שניידר: בתוך ההסתייגויות - - -

יעקב ליצמן: אני יכול להגיד לך שבתוך ההסתייגויות יש 20 נושאים חדשים שהתעלמנו מהם.

אברהם הירשזון: אתה צודק.

אברהם הירשזון: אני שומע את זה גם היום בפעם הראשונה.

אברהם הירשזון: זה בסדר.

אנה שניידר: הנושא הראשון שייך לפרק הרשויות המקומיות.

אנה שניידר: חבר הכנסת אופיר פינס מציע שייאמר באותו פרק : "על אף האמור בכל דין, אם לא היו בידי עירית ירושלים בטוחות לגירעונות העיריה, עד 30 ליוני, 2004 , יקים שר הפנים ועדה קרואה בירושלים".

יצחק הרצוג: זה עלה להצבעה פה.

יצחק הרצוג: הסעיף הזה עלה ונפל.

אנה שניידר: אז זה יעלה למעלה.

יעקב ליצמן: עד היום, מה שהיה נהוג – מה שהעלו, העלו.

יעקב ליצמן: מה שלא העלו – אמרנו שנזרוק לפח.

יעקב ליצמן: לא הסתכלנו והקפדנו עד כדי כך.

יעקב ליצמן: לכן דווקא היושב ראש הנוכחי היה הרבה יותר ליברלי להעלות את ההסתייגויות להצבעות.

יעקב ליצמן: אני לא נהגתי כך.

יעקב ליצמן: אני הייתי הרבה יותר נוקשה בזה, ולא נתתי לכל ההסתייגויות לעלות עד כדי כך.

יעקב ליצמן: אבל, אם אתם משתמשים עכשיו בעניין של נושא חדש – לנו, האופוזיציה, הכי קל.

יעקב ליצמן: אנחנו נוכל לשבש את כל ההצבעות.

יעקב ליצמן: יכולנו להגיד על כל נושא שצריך להעביר לוועדה.

יעקב ליצמן: אם אתם רוצים – בבקשה.

אברהם הירשזון: אני מודה לך.

אברהם הירשזון: לא הייתי מאשר שום דבר פה בהצבעות.

אברהם הירשזון: שיעלו הכל למעלה.

אברהם-בייגה שוחט: אני ביקשתי נושא חדש, ואני מבקש שזה יישאר כנושא חדש.

אברהם-בייגה שוחט: הנושא של חבר הכנסת רצאבי.

קריאות: - - -

אברהם הירשזון: מדובר בהסתייגויות שאני שומע עליהם היום בפעם הראשונה.

אברהם הירשזון: הן לא הובאו להצבעה, לא שמעתי עליהן.

שגית אפיק: הן לא קשורות גם לפרקים, ולכן לא ניתן היה להביא אותן בפניכם.

שגית אפיק: מדובר בהסתייגויות שהן חדשות לחלוטין – להוסיף סעיף חדש בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, למשל.

שגית אפיק: החוק הזה לא מופיע בכלל בהצעת החוק, ולכן זה נושא חדש, ממהותו.

חיים אורון: בהתאם להסכמות שהיו, לפי דעתי לא בפעם הראשונה, התפתחה תופעה שהוכנסו חוקים שלמים לתוך ההסתייגויות.

חיים אורון: היו הסכמות שדברים מהסוג הזה הם בסמכות היועץ המשפטי של הכנסת להוציא אותם החוצה.

אנה שניידר: להוציא אותם החוצה זה אומר שחבר הכנסת צריך לדעת שהעניין לא יעלה לא בוועדה ולא במליאה.

אנה שניידר: אני לא מרגישה שיש לי סמכות לכך בלי להודיע לכם, לפחות.

אנה שניידר: כל אלה שכאן, בדעתי לא לאשר אותם, אבל אני לא חושבת שיש לי סמכות לכך.

אהוד רצאבי: בנושא של פרק הרשויות המקומיות כפי שהבנתי כאן בסוף השבוע שעבר – הפרקים שדנים בטייס האוטומטי, של מינוי ועדה קרואה ברשויות המקומיות ובמועצות המקומיות, סוכם בין השר פורז ושר האוצר על כך שהסעיפים האלה יוצאו.

אברהם הירשזון: הנושא שאתה מעלה צריך לעלות מייד על סדר היום.

אברהם הירשזון: נדון בזה.

אברהם הירשזון: דעתה של היועצת המשפטית היא שלא צריך להעלות את ההסתייגויות האלה.

אברהם הירשזון: נכון?

אנה שניידר: נכון.

אנה שניידר: זה נושא חדש שהוועדה לא נתנה את דעתה עליו בכלל.

אנה שניידר: אז אם מדובר במשהו שהוא מהותי, לדעתי, מחובתי להפנות את תשומת ליבה של הוועדה לנושא.

אנה שניידר: אתם רוצים שזה לא יהיה נושא חדש, אלא יעלה למליאה – אז בסדר, זו החלטה שאני, כמובן אקבל אותה.

יעקב ליצמן: עד עכשיו כל הנושאים היו בסדר?

אנה שניידר: בגדול – כן.

אנה שניידר: אם אני נותנת פרשנות ליברלית, אז אנחנו נמצאים בתוך פרקים של החוק.

אברהם הירשזון: שכל ההסתייגויות יעלו למליאה, יידונו למעלה, אנחנו לא דנים פה יותר עליהן.

יעקב ליצמן: אבל היא אומרת משהו אחר – שגם למעלה לא.

אברהם הירשזון: אני לא רוצה שזה יעבור עכשיו לדיון בוועדת הכנסת אם זה נושא חדש או לא.

קריאות: - - -

אנה שניידר: אם אני חושבת שזה לא קשור לאף אחד מסעיפי החוק הקיים, אז אתם רוצים להגיד לי שאתם בכל זאת רוצים שזה יעלה למעלה, או לטעון שזה נושא חדש.

יעקב ליצמן: או האוצר.

קריאות: - - -

חיים אורון: אני אמרתי שהיה מקובל, וגם במסגרת ועדת ההסכמות, שהצעות שנכנסות לחוק ההסדרים והם לא חלק מהותי מתוכו, הם נושא חדש – והיתה תקופה שהגישו חוקים שלמים, דברים מהסוג הזה.

חיים אורון: יש מקרי גבול.

חיים אורון: אם יש מקרי גבול – שהיועצת המשפטית תחליט, אבל מקרים מהסוג הזה, כמו ההצעה של אופיר פינס, היא במפורש בקטגוריה של מה שלא יכול להיות חלק מחוק ההסדרים.

אברהם הירשזון: מה אתה מציע?

חיים אורון: שניתן סמכות ליועצת המשפטית בדברים מובהקים להחליט לבד, ודברים אחרים – שהיא תקריא אותם פה, ונסכם עליהם.

אנה שניידר: אז אני מציעה שלמען המהירות, תחליטו – וגמרנו.

אנה שניידר: אז את עירית ירושלים לא מעלים למעלה?

יצחק הרצוג: כבר הצביעו.

יצחק הרצוג: זה נפל פעם.

אנה שניידר: אז זה אומר שזה עולה למעלה.

נסים דהן: או נושא חדש.

חיים אורון: אתם לא מבינים מה היא אומרת לכם.

חיים אורון: אם הוצבע פה, ונפל – זה עולה למעלה.

חיים אורון: מה שהיא מציעה, שזה לא יופיע בשום מקום.

אנה שניידר: אלא אם כן תאמרו שזה נושא חדש, ואז - -

יעקב ליצמן: ברגע שזה הוצבע, זה לא נושא חדש.

אברהם הירשזון: מה שהוצבע – עולה למעלה .

אברהם הירשזון: בסדר?

אברהם הירשזון: עכשיו לא הוצבע עוד שום דבר מהדברים האלה.

אברהם הירשזון: מה לעשות אתם, עכשיו?

יעקב ליצמן: אם הצביעו – זה כבר לא בידינו - - -

קריאות: - - -

אברהם הירשזון: נושא ירושלים הצביעו, עולה למעלה.

אברהם הירשזון: נעבור לנושאים האחרים.

אנה שניידר: נושא נוסף – קבוצת מרצ, שירות התעסוקה, מימון ומחקר.

חיים אורון: זה היה נושא שנדון במסגרת תוכנית ויסקונסין.

חיים אורון: זה הוצבע, ונפל.

אנה שניידר: בסדר.

שגית אפיק: הוספת אישור ועדת הכספים לתקנון האחיד בקרנות הפנסיה.

נסים דהן: אושר פה.

שגית אפיק: זה לא היה במסגרת החוק הזה.

נסים דהן: אבל זו היתה הבקשה של היושב ראש לתקן את התקנון האחיד בנושא הפנסיה.

שגית אפיק: לא במסגרת חוק.

נסים דהן: לא משנה באיזה מסגרת.

חיים אורון: זו הצעת חוק שלי.

חיים אורון: אני הגשתי אותה.

חיים אורון: זה תלוי בהחלטה שלנו, אדוני היושב ראש.

חיים אורון: זו הצעת חוק שגם אתה חתום עליה.

חיים אורון: בואו נישאר נאמנים לנוהל.

חיים אורון: אני לא הצלחתי לקבל לשחרור מוקדם בוועדת הכנסת, כי לא היה קוורום.

חיים אורון: אם הוועדה תחליט שזה לא נושא חדש, הנושא שחתומים עליו מכל צבעי הקשת יכול לעלות למעלה כהצעת חוק – ההצעה של קרנות הפנסיה, התקנון.

חיים אורון: זה צריך להחליט.

חיים אורון: זה, למשל, אחד הדוגמאות שצריך להחליט.

אברהם הירשזון: זה שהגשנו הצעת חוק – אני חתום על הצעת החוק הזאת, אני חושב שהתקנות צריכות לעבור, ובמסגרת חוק.

אברהם הירשזון: אני לא מוכן להכניס את זה לחוק ההסדרים.

אנה שניידר: אני מוחקת את זה.

חיים כץ: גם לי יש הסתייגות על הנושא הזה.

חיים אורון: אבל הוא אומר שזה נושא חדש, ומוריד אותנו.

אנה שניידר: חוק עידוד השקעות הון, בשנות הכספים 2004-2006 ייראו את כל האזורים בארץ כאזורי פיתוח.

חיים אורון: נפל.

אנה שניידר: אבל הוא לא היה בחוק ההסדרים.

חיים אורון: הוא היה, והיושב ראש התחייב - - -

אנה שניידר: עוד דבר נוסף לגבי עידוד השקעות הון, של חבר הכנסת אהוד רצאבי: מי שנישום ותושב חוץ לעניין פקודת מס הכנסה, ולפי כל דין, בעת שהשקיע במפעל מאושר בישראל, ייראו אותו כתושב חוץ לכל דבר ועניין כל עוד המפעל הוא מפעל מאושר לעניין חוק זה.

אנה שניידר: זה עלה במסגרת הדיון על חוק עידוד השקעות הון - - -

נסים דהן: והתיקון צריך להיות בחוק מס הכנסה, בכלל.

אנה שניידר: חוק עידוד השקעות הון התקבל והיום אנחנו דנים בחוק ההסדרים.

אנה שניידר: לכן, מבחינת חוק ההסדרים זה נושא חדש.

אהוד רצאבי: אז אני מוריד את זה כרגע ואני מביא את זה במסגרת הדיונים על החוק.

אנה שניידר: יש לנו סעיף חדש – תקרת האבטלה בשנים 2004, 2005, 2006.

נסים דהן: זה ויסקונסין.

אנה שניידר: "הממשלה תודיע לכנסת עם הנחת חוק התקציב לכל אחת מהשנים 2004, 2005 ו-2006 על יעדיה לצמצום האבטלה במשק בכפוף לתקרת הגירעון שתקבע".

אנה שניידר: זו ההסתייגות של קבוצת עם אחד.

אנה שניידר: לא היה דיון במסגרת חוק ההסדרים על זה.

נסים דהן: בסעיף המטרות הכנסנו את זה.

אנה שניידר: הסתייגות נוספת, של חבר הכנסת חיים אורון - קביעת עלות הסל לקופות החולים.

אנה שניידר: "בתקציב משרד הבריאות לשנת 2004 ייכלל סכום של 9.43 מיליארד לצורך השלמת מימון עלות סל שירותי הבריאות של קופות חולים שתעמוד על סך 22 מיליארד במחירי מדד יוקר הבריאות לשנת.

אנה שניידר: ..".

אברהם-בייגה שוחט: אבל זה בתקציב, זה לא בחוק ההסדרים.

אנה שניידר: זה לא ממש בתקציב.

חיים אורון: זה מופיע בדברי ההסבר על חוק התקציב, ולצערי הרב - - - חברים, תקשיבו.

אנה שניידר: - - במסגרת חוק ההסדרים, לא דנו כלל על הנושא של סל הבריאות והתקרה שלו.

חיים אורון: המצב היום, שבו גובה סל הבריאות מופיע רק בדברי ההסבר, אני חשבתי וחיפשתי מקום, איפה להתייחס לגובה סל הבריאות.

חיים אורון: דחינו את זה, אבל זה לא נושא חדש.

חיים אורון: מה שכרגע ייצא, אחרי האישור ביום רביעי בלילה – יש בחוק גובה של סל הבריאות.

נסים דהן: אבל יש בתקציב את ההשלמות, במשרד הבריאות.

שגית אפיק: זו הסתייגות לחוק התקציב, לא לחוק ההסדרים, אולי.

נסים דהן: יש בחוק התקציב את הסכום הזה.

חיים אורון: לא, רגע.

חיים אורון: סליחה.

חיים אורון: יש פה שני מרכיבים – יש גובה סל הבריאות, 24 מיליארד ומשהו.

חיים אורון: הוא לא מופיע בחוק, הוא מופיע בדברי ההסבר, אבל הוא מחייב.

אנה שניידר: לחוק התקציב.

חיים אורון: נכון.

אנה שניידר: אז אפשר להוסיף הסתייגות ל- - -.

חיים אורון: 100%, אז תוסיפי הסתייגות לדברי ההסבר.

אנה שניידר: - - -

חיים אורון: אם תכניסו את זה לסעיף הבריאות, אני מוכן.

אנה שניידר: אחרון – הטבות מס ליישובים מאוימי טרור.

אנה שניידר: זה של חברי הכנסת סלומיאנסקי והנדל: מי שהיה במשך כל שנת המס תושב ביישוב המפורט בצו של שר הביטחון כיישוב מאוים טרור, זכאי באותה שנה לזיכוי ממס בשיעור של 13% מהכנסתו - -

אברהם הירשזון: אני לא מציע לדון עכשיו בנושא.

אברהם הירשזון: לא במסגרת הזאת, עכשיו.

אנה שניידר: אז לא מעלים?

אברהם הירשזון: לא.

אברהם הירשזון: אנחנו יכולים לדון ברביזיה שאדוני ביקש בנושא חוק הפיצו"ח.

אברהם הירשזון: אני עובר לדיון בחוק הפיצו"ח.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש הצעה פרוצדורלית.

אברהם-בייגה שוחט: נמצא בחוץ עופר עיני, שהוא מזכיר הסתדרות עובדי המדינה.

אברהם-בייגה שוחט: הוא עכשיו הראה לי את ההסכם, מפורט, כתוב באופן ברור ביותר, שהנושא הזה לא מתממש בשנה הבאה.

אברהם-בייגה שוחט: זה כתוב על-ידי נציג מוסמך של ממשלת ישראל, שניהל את המשא ומתן בשם שר האוצר.

אברהם-בייגה שוחט: אני הייתי מבקש לשמוע ממנו, בדקה, מה המשמעות, בהסכם כולו, במידה והדבר הזה מופר טרם יבשה הדיו על ההסכם.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש להכניס אותו לשתי דקות, הוא יגיד מה המשמעות.

חיים אורון: אני בעד שתבוא רביזיה, ותבוא החלטה.

אברהם הירשזון: אתה נגד זה שנשמע את מר עיני?

חיים אורון: אני בעד לשמוע אותו.

חיים אורון: אני בעד שיהיה מאוד ברור לקואליציה שהיא הולכת להפר הסכם שהממשלה חתמה.

חיים אורון: זה מעודד, כנראה, לכל מי שחותם הסכמים על הממשלה, בכל תחום שהוא.

נסים דהן: אני חוזר ומדגיש: אנחנו, בעצם, כאופוזיציה, היינו צריכים להצביע נגד הממשלה.

נסים דהן: הממשלה ביקשה שלא לפצל את חוק הפיצו"ח, לא אנחנו ביקשנו.

נסים דהן: נציג הממשלה, אורי יוגב, הוא בשם הממשלה אמר: רבותיי, הגענו להסכם עם ההסתדרות.

נסים דהן: לכן אני מצטרף להצעתו של חבר הכנסת שוחט – נשמע את הצד השני של ההסכם.

נסים דהן: מצד אחד שמענו את הממשלה שמאד מבקשת לכבד את ההסכם.

נסים דהן: נשמע גם את נציג העובדים.

אברהם הירשזון: נשמע, לפני כן, את נציג הממשלה.

אורי יוגב: אנחנו מושכים את בקשתנו לפיצול, ומבקשים לעשות שינוי בחוק, שמהותו – שבשנת 2004, הסמכויות תישארנה הן בידי המדינה והן בידי רשות הפיקוח.

אורי יוגב: החל מה- 1.1.2005 הסמכויות תועברנה.

אורי יוגב: זה מה שאנחנו מציעים בחקיקה.

אברהם-בייגה שוחט: זה כבר הוצבע, עם כל הכבוד.

חיים אורון: תביאו blue print חדש, ונאשר אותו.

אורי יוגב: למיטב ידיעתנו זה לא סותר את ההסכם עם ההסתדרות.

אורי יוגב: אני מציע שתשמעו אותם.

יצחק כהן: אני מחזיק במכתב של שר האוצר, בנימין נתניהו, שלהערכתי הודפס אחרי ההצבעה שהיתה פה.

יצחק כהן: הוא כותב פה: "הריני להודיעך כי במהלך שנת 2004 לא יקודמו עניינים המפורטים בנספח המצורף בזה, לאור השלכותיהם על עובדי המדינה".

יצחק כהן: יש פה גם מכתב של הולנדר, מיום קודם לכן, וחשוב להקריא אותו עוד פעם, לפרוטוקול: "העברת סמכויות יחידת הפיקוח על הצומח והחי במשרד החקלאות ופיתוח הכפר לרשות לפיקוח חקלאי.

יצחק כהן: אני מבקש להודיעך כי נחתמו בראשי תיבות עקרונות של הסכם קיבוצי עם ההסתדרות הכללית ליישוב סכסוך העבודה בשירות המדינה.

יצחק כהן: בין היתר, סוכם כי השינוי המבני הנדון יוקפא לשנת 2004".

יצחק כהן: זה נציב שירות המדינה, ולפני כן – שר האוצר, אחרי ההצבעה שלנו.

יצחק כהן: אולי מישהו יסביר לי מה הולך פה?

חיים אורון: אני רוצה להעיר את ההערה הפורמלית.

חיים אורון: אדוני, אורי יוגב.

חיים אורון: אנחנו במצב שהחוק פה פוצל.

חיים אורון: אנחנו עכשיו בשלב של רביזיה.

חיים אורון: החוק הנוכחי פוצל.

חיים אורון: אין אפשרות לדעתי, עכשיו, בשלב הנוכחי, לבוא עם חוק אחר, שבכלל התחולות הן בשנים הבאות, זה בכלל הסכם אחר.

חיים אורון: תתכבד הממשלה.

חיים אורון: אנחנו כבר אחרי זה.

חיים אורון: זה כאילו שהייתי בא אחרי שהכנסת חוקקה, והייתי אומר – רגע, עכשיו תחזירו, ותשנו את זה כי אני רוצה.

חיים אורון: תתכבדו, תביאו הצעה חדשה בקריאה ראשונה.

חיים אורון: היא תעבור.

חיים אורון: אחרי הקריאה הראשונה יהיה פה דיון, ואז יהיה רוב.

חיים אורון: הרוב מובטח, אין בעיה, אבל לא בהליך הזה.

אנה שניידר: מבחינה פרוצדורלית זה לא מדויק, כי אם הוועדה החליטה על פיצול – ואני כרגע מתעלמת מכך שהיתה בקשה לרביזיה על ההחלטה הזאת – אנחנו מחויבים להביא את זה לאישורה של מליאת הכנסת.

אנה שניידר: היה והמליאה מאשרת, פירושו של דבר שהצעת החוק הכחולה נשארת על שולחנה של ועדת הכספים, ואפשר להמשיך לדון, לא צריכים לבוא עם חוק חדש בקריאה ראשונה, ואפשר להכניס תיקונים במסגרת אותה הצעה שתמשיך להיות נדונה בוועדת הכספים.

אנה שניידר: זה בתנאי שעכשיו, במסגרת הרביזיה, לא תשנו את החלטתכם בעניין הפיצול.

אנה שניידר: ואם תשנו את החלטתכם, אז עדיין יש לכם פרק שמונח על שולחנה של הוועדה, ואתם יכולים לעשות כל מיני שינויים, לפי מה שתחליטו.

אנה שניידר: כך שכרגע השאלה היא האם אתם רוצים רביזיה או לא – מוכנים לאשר את הבקשה לרביזיה, או לא.

יצחק הרצוג: מה הכללים לגבי רביזיה?

יצחק הרצוג: אנחנו, ביום שישי בבוקר הצבענו ודרשנו שאם הרביזיה תהיה, שהיא תהיה על המקום.

יצחק הרצוג: היא נדחתה ליום ראשון.

אנה שניידר: זו פררוגטיבה של יושב-ראש הוועדה להחליט מתי לקיים את ההצבעה הזאת.

אנה שניידר: לפעמים זה חמש דקות, לפעמים זה יומיים.

אברהם-בייגה שוחט: להגיד שבמה ששמעתי יש הרבה מאוד מהמוזר זה יהיה understatement גדול.

אברהם-בייגה שוחט: היתה הצבעה, גברתי היועצת המשפטית, בנושא מסוים, והוועדה, בשלב הזה, החליטה שהנושא יפוצל.

אברהם-בייגה שוחט: זה המצב כרגע.

אברהם-בייגה שוחט: אם אין רביזיה, הנושא פוצל.

אברהם-בייגה שוחט: לבוא עכשיו ולהציע חוק אחר, בהנחה שהרביזיה נכשלת – חוק אחר ופרק אחר שדן באותו עניין, בשלב הזה שאנחנו נמצאים, הוא רוצה תיקון?

אברהם-בייגה שוחט: שיציע חוק אחר.

אברהם-בייגה שוחט: הוא רוצה תיקון , זאת אומרת שהוא עוקף את הרביזיה על-ידי זה שהוא בא ומוסיף טעמים.

אנה שניידר: זה רק בתנאי שהרביזיה תתקבל.

אנה שניידר: אם היא לא מתקבלת – ההחלטה שלך נשארה.

אברהם-בייגה שוחט: או.

אברהם-בייגה שוחט: קיי.

אברהם-בייגה שוחט: אז הגענו למצב שהרביזיה לא מתקבלת.

אברהם-בייגה שוחט: דבר שני – במידה והרביזיה מתקבלת, - - -

קריאות: - - -

משה גפני: אדוני היושב ראש.

משה גפני: עמדתה של הממשלה באמצעות הממונה על אגף התקציבים היתה ביום שישי בבוקר בשעה 08:00 שצריך לפצל את החוק.

משה גפני: כיוון שהיו לנו 25 שעות של שבת, אני רוצה לדעת מתי הממונה על התקציבים שינה את דעתו.

אברהם הירשזון: אז אנחנו עדיין לא מצביעים על הרביזיה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים הלאה.

עופר עיני: אני קצת המום שאני צריך להופיע כאן, למרות ההסכם.

עופר עיני: אנחנו, אחרי 3 חודשי עיצומים הגענו בשעה טובה להסכם עם האוצר, וחתמנו על הכל בראשי תיבות, ביום חמישי לפנות בוקר.

עופר עיני: בין היתר, בהסכם, אני מקריא לכם.

עופר עיני: שר האוצר כותב לעמיר פרץ: "הריני להודיעך כי במהלך שנת 2004 לא יקודמו עניינים המפורטים בנספח המצורף בזה לאור השלכותיהם על עובדי המדינה".

עופר עיני: יש העתק לאורי יוגב.

עופר עיני: הנספח המצורף נמצא גם אצלכם.

עופר עיני: יש בו רשימה של דברים שלא יתקיימו ב- 2004, בין היתר – העברת סמכויות יחידת הפיקוח על הצומח והחי לרשות לפיתוח חקלאי.

עופר עיני: זה הסעיף שלמעשה שר האוצר הודיע שלא יתקיימו ההליכים בשנת 2004.

עופר עיני: בעקבות ההסכם הזה הוציא הולנדר מכתב שהונח בפניכם ביום שישי, וכל הצעת החוק הזאת היתה אמורה להימצא פה.

עופר עיני: המשמעות של ההצבעה בוועדת הכספים שהחוק הזה עובר, היא שלמעשה ההסכם הופר על-ידי המדינה, ועובדי המדינה, שאמורים מחר לעבור לעבודה סדירה, לסיים את העיצומים – ימשיכו בעיצומים, ואז יהיה מצב בלתי הפיך.

עופר עיני: חבל שזה כך.

עופר עיני: אני מבקש שההסכם עם המדינה יכובד, ובידכם הדבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אני הייתי רוצה לדעת מה יש עוד בהסכם, ולא רק מה שעלה פה, על הפרק.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לדעת את כל פרטי ההסכם, אחד לאחד.

רוחמה אברהם-בלילא: דבר שני – אני מכבדת מאוד את ההסכמים שנחתמו באופן כללי, אבל מה שאני לא מקבלת ממך זה שאתה מניף עלינו איזשהו גרזן של איום בנוסח "אם לא – אז".

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו יודעים מה ההשלכות, יודעים בדיוק מה קורה, אבל עם כל הכבוד, אל תבוא ותאמר לנו - -

יצחק הרצוג: הוא אומר לך את האמת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שמחובתנו לשקול את העניין ולהחליט לאיזה כיוונים אנחנו הולכים, אבל בלי איומים כאלה.

גדעון סער: אדוני היושב ראש.

גדעון סער: האוצר הציג כאן גישה שמאפשרת לחוקק את החוק באופן שאינו סותר את מה שסוכם עם ההסתדרות.

גדעון סער: מאחר שהרביזיה מתקבלת, והחוק הוא עדיין בגדר הוועדה, אנחנו יכולים להכניס את התיקון שמציע האוצר.

גדעון סער: לכן אני מציע לקבל את הרביזיה ולקבל לאחר מכן את התיקון, כפי שהציע האוצר.

גדעון סער: הבהיר כאן האוצר איך ניתן לחוקק את החוק, ולעשות זאת באופן, כפי שהציע הבוקר, שאינו סותר את מה שסוכם עם ההסתדרות.

גדעון סער: הדבר הזה מותנה בכך שהרביזיה מתקבלת, ואז החוק נותר על שולחן הוועדה, ואפשר להכניס את אותו תיקון שמציע האוצר, ולחוקק את החוק באופן הזה.

גדעון סער: לכן אני מציע, בשלב הראשון לקבל את הרביזיה - -

אברהם הירשזון: זאת אומרת – להצביע על הרביזיה.

גדעון סער: כן, ולאחר מכן להכניס את אותו תיקון שמציע האוצר.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לשאול את עופר עיני, מה משמעות העניין של ההצעה שדיבר עליה כרגע גדעון סער, ודיבר עליה גם קודם הממונה על התקציבים.

אברהם-בייגה שוחט: כי ממך נפשך?

אברהם-בייגה שוחט: אם אנחנו אומרים שב- 2004, בהתאם להסכם, יחידת הפיצו"ח נשארת במתכונתה, האם מתוך ההחלטה הזאת יש החלטה פוזיטיבית לגבי 2005, או שזה באוויר?

אברהם-בייגה שוחט: יכולה להיות החלטה שאומרת: ב- 2004 – לא, ב- 2005 – הכל פתוח.

אברהם-בייגה שוחט: אם מקבלים את ההצעה כפי שהציע אותה כעת גדעון סער, משמעות העניין שב- 2005 הכל סגור.

אברהם-בייגה שוחט: השאלה היא מה רוח ההסכם ומה נכון בעניין.

אברהם-בייגה שוחט: האם הדבר סופי, או שהעמדה שלכם היא שב- 2004 ודאי שלא, ו- 2005 יהיה על שולחן הדיונים?

עופר עיני: זה כתוב ברחל בתך בהסכם.

עופר עיני: רוח ההבנה בהסכם אומרת שזה לא מתקיים ב- 2004, וזה בטוח ב- 2005.

עופר עיני: אי אפשר לנעול את זה ל-2005.

עופר עיני: גם יש סעיף שמתייחס לזה בשקט התעשייתי.

עופר עיני: המשמעות של להחיל את זה ב- 2005 היא הפרת ההסכם.

עופר עיני: חד משמעית.

חיים אורון: אני מסכים את יחידת הפיצו"ח.

חיים אורון: הייתי שם שר, אבל לא עליה אני רוצה לדבר.

חיים אורון: אני רוצה לדבר על ההתנהלות של הממשלה בכנסת.

חיים אורון: זה נכון שאנחנו לא עובדים בממשלה, אבל אם הקואליציה משתמשת בכנסת בשביל להפר הסכמים חתומים, וזה מה שמונח עכשיו על השולחן, אף אחד לא יקבל שום הסכם עם הממשלה – לא בנושא כספי, לא בנושא של התחייבויות, לא בנושא פנסיוני.

חיים אורון: אתם הופכים את העניין לבדיחה.

חיים אורון: נכון שהכנסת לא עובדת בממשלה, אבל לא במקרה אורי יוגב בא לכאן ביום חמישי בלילה והקריא את המכתב.

חיים אורון: מה זה נקרא "יוקפא"?

חיים אורון: זה אומר שכרגע לא מבצעים, וחוזרים לדון לקראת שנת 2005, או לא.

חיים אורון: זו המשמעות הרגילה.

חיים אורון: אחרת היה כתוב: הביצוע נדחה ל- 2005.

חיים אורון: אז כל אחד היה יודע על מה הוא חתם.

חיים אורון: מי יאמין לכם, הממשלה, שחוק הפנסיה שחוקק פה השבוע, שבסופו יש הסכמים, מי יאמין שמתכוונים לזה?

חיים אורון: מי יאמין שה- 250 מיליון שקל, שבמכתב של שר האוצר לוועדה, קיימים?

חיים אורון: אני מבין שישראל כץ יש לו משקל סגולי.

חיים אורון: הוא פיצץ סירחון בשבוע שעבר ברמת הגולן שכל הממשלה עוסקת עכשיו בשאלה איך לטהר את האוויר.

אברהם הירשזון: זה לא שייך לנו.

חיים אורון: עכשיו אני מבין מה קורה כאן.

יצחק הרצוג: אדוני היושב ראש.

יצחק הרצוג: אני אומר גם לידידי, גדעון סער.

יצחק הרצוג: יש דבר ברור מאוד, שנקרא – תום לב במשא ומתן.

יצחק הרצוג: זה חוק ברזל במשפט הישראלי.

יצחק הרצוג: לא יכול להיות שמנהלים משא ומתן, לוחצים ידיים, חותמים, ודקה אחרי זה הולכים מאחורי גבו של הצד השני ומבצע מהלך חד צדדי.

יצחק הרצוג: זה פשוט לא נסבל בדין הישראלי.

יצחק הרצוג: זה חוסר תום לב.

יצחק הרצוג: לדעתי זו גם עילה רצינית מאוד בבית הדין לעבודה.

יצחק הרצוג: אני כבר אומר, מראש.

יצחק הרצוג: שיידע מי שמרים את ידו.

יצחק כהן: כשאורי יוגב, ראש אגף התקציבים, ביקש ביום שישי לפנות בוקר את הפיצול ואחרי שהוא ידע שהושג הסכם, ושהמכתב של ביבי שעומד לצאת, ושהמכתב של שמואל הולנדר עומד לצאת, פשוט, יושב-ראש הקואליציה נורא נפגע, קם והלך בזעם רב, ואז התפוצצה הישיבה.

יצחק כהן: כל הדיון הזה הוא כתוצאה מזה שיושב ראש הקואליציה נפגע ביום שישי.

יצחק כהן: אז אני מבקש: בואו נחזור חזרה לפרופורציות.

יצחק כהן: מדובר פה בהסכם שמדינת ישראל עשתה.

יצחק כהן: לא יעלה על הדעת לבטל אותו בהינף יד בגלל שמישהו נפגע.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאני תמים, אבל אני ממש לא מצליח להבין מה קורה.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שיש כאן איזה שהוא הסכם בין המדינה להסתדרות, אחרי כל כך הרבה חודשים.

ניסן סלומינסקי: אני מבין מעופר עיני שאם נחתום זה למעשה פיצוץ של ההסכם, ויכול להיות שכל מה שנעשה יכול להתפוצץ.

ניסן סלומינסקי: אני לא מצליח להבין את הצד השני – מה יכול להיות כל כך חשוב כנגד הדבר הזה?

ניסן סלומינסקי: מאחר ואני לא מבין, אני מבקש שאם אפשר לפני ההצבעה שנתכנס להתייעצות כדי שתוכלו להסביר בצורה קצת יותר מצומצמת, אולי, את הנושא, כדי שאני אוכל גם להשתתף בהצבעה.

אברהם הירשזון: רבותיי, אני רוצה לומר לכם שאני מתייחס בכובד ראש לכל מה שנאמר כאן.

חיים כץ: אני ביקשתי את רשות הדיבור.

חיים כץ: אנחנו, לפני יומיים דנו פה בקטע של הארכת גיל הפרישה.

חיים כץ: מישהו אמר שהוא יצרף מכתבים, ואנחנו אמרנו שאנחנו רוצים את זה בחקיקה, כי לא נכבד את המכתבים, ואז הבאתי דוגמה שמכתבים שנכתבו לפני חודשיים –כבר מפירים אותם.

חיים כץ: אז עכשיו אנחנו חוזרים ורואים למה אנחנו לא צריכים לקבל מכתבים, ואנחנו צריכים בחקיקה את הדברים.

חיים כץ: אם יש הסכם חתום – זה הכבוד של כולנו.

חיים כץ: אנחנו פה שליחים של מישהו, ואנחנו צריכים לעשות את מה שהממשלה מטילה עלינו.

חיים כץ: אם אנחנו לא מכבדים הסכם – חבל על הזמן.

חיים כץ: יש אנשים שאומרים שמכבדים את מילתם.

חיים כץ: פה לא מכבדים הסכם?

חיים כץ: ולוקחים צ'אנס של אחד למיליון שהם באמת ישביתו.

חיים כץ: אולי.

חיים כץ: ישביתו בגלל שאנחנו שינינו את דעתנו מיום שני בבוקר להיום?

חיים כץ: לא נראה לי רציני.

אברהם הירשזון: ובכן, רבותיי, מאחר ואני מתייחס לנושא הזה ברצינות הראויה, וחברים השמיעו גם את דעתם, אני ביקשתי לצאת ולעשות מחשבה חוזרת בנושא הזה, ולהגיע אלינו עם מסקנות.

אברהם הירשזון: לכן אני מבקש הפסקה של הדיון ל- 20 דקות.

אברהם הירשזון: אני רוצה למצות את הנושא.

אברהם הירשזון: הישיבה התחדשה שוב בשעה 12:15 לאחר הפסקה.

אברהם הירשזון: יש לנו פה דיון רציני.

אברהם הירשזון: אנחנו מקווים לקיים דיון רציני.

אברהם הירשזון: לכן דחיתי גם את נושא החינוך.

אברהם הירשזון: מה שאני מבקש – אל תפריעו אחד לשני.

אברהם הירשזון: אדוני השר, ביקשתי אותך ואת מר הולנדר להופיע פה כדי לתת הבהרות לנושא ששמענו עליו פרשנויות שונות במהלך היומיים-שלושה האחרונים, וזה היה לאחר שהשר כבר הופיע בוועדת הכספים לפני זה, והבהיר את עמדתו.

אברהם הירשזון: אבל, ביום חמישי הממשלה ביקשה לפצל את החוק.

אברהם הירשזון: עכשיו ישנה רביזיה, ואנחנו עומדים להצביע עליה.

אברהם הירשזון: לפני ההצבעה רצינו לחדד את הדברים ולשמוע, כדי שנדע על מה אנחנו מצביעים.

אברהם הירשזון: לכן, אדוני השר, בבקשה.

נסים דהן: יש לי הצעה לסדר הדיון.

נסים דהן: אני חושב שמה שאנחנו עושים עכשיו לא מקובל.

נסים דהן: אנחנו הולכים לשמוע מספר דעות בממשלה.

נסים דהן: מן ההגינות שהממשלה תצא החוצה, ותבוא לפה עם דעה אחת מגובשת.

נסים דהן: לא מקובל בוועדת כספים שהממשלה באה לפה בשני ראשים ושתי דעות שונות.

אברהם הירשזון: הממשלה תבוא בדעה אחת.

אברהם-בייגה שוחט: בין רביזיה אין דיון.

אברהם הירשזון: אתם יזמתם את זה.

שמואל הולנדר: אנחנו מנהלים, מזה תקופה ארוכה, משא ומתן עם ההסתדרות, הסתדרות עובדי המדינה וההסתדרות הכללית, בנוגע לסכסוך הממושך בשירות המדינה.

שמואל הולנדר: כבר בשלבים הראשונים של המשא ומתן הגענו להסכמה עקרונית שחבילה מסוימת, קבוצה מסוימת של שינויים מבניים שפורטו בהחלטות הממשלה – תוקפא בשנת 2004, בעוד ששינויים מבניים אחרים אכן יבוצעו, בכפוף להסכמות כאלה ואחרות.

שמואל הולנדר: בין השינויים שעליהם סוכם שהם יוקפאו בשנת 2004 – וזה סוכם על דעת שר האוצר עוד משלבים די מוקדמים של המשא ומתן – הוא השינוי המבני, ואני מקריא מתוך הנספח להסכם שחתמנו בראשי תיבות : "העברת סמכויות יחידת הפיקוח על הצומח והחי לרשות לפיתוח חקלאי", כאשר הכוונה היא לשמר את היחידה, יחידת הפיצו,ח, במתכונתה הנוכחית.

שמואל הולנדר: זו יחידה שאני מוכרח לומר עליה דברים טובים, ומדובר באנשים שעושים עבודה יוצאת מן הכלל בתנאים מאוד מאוד קשים, ממש עבודת קודש.

שמואל הולנדר: הם כבר לא ייפגעו ולא צריכים להיפגע, בשנת 2004, לפחות, בתפקידם, במעמדם, בשכרם וכו',.

שמואל הולנדר: זו היתה הסכמה, כמו שאמרתי, שהוסכם עם שר האוצר – עוד מהשלבים המוקדמים של המשא ומתן, עליה גם חתמנו ועליה היה הדיון ביום חמישי ושישי.

שמואל הולנדר: אנחנו, כמובן, חושבים שמין הראוי לכבד את אותה הסכמה, ככל שהדבר נוגע לביצוע.

נסים דהן: מה עם 2005, לפי ההסכם הזה?

ישראל כץ: אני התבקשתי להופיע בפני הוועדה בהמשך להופעה הראשונה, משום שבינתיים נחתם, או עומד להיחתם, הסכם בין הממשלה לבין ההסתדרות, והוא משליך על חלק מהליכי החקיקה, כולל על הנושא הזה.

ישראל כץ: מה שאני אנסה לעשות, בקצרה, זה להראות שהוא לא קשור בכלל לחקיקה הזאת, עצמה.

ישראל כץ: זה, אולי, מקור אי ההבנה, גם בקרב נציגי הממשלה, שאולי לא יכלו עוד לתרגם את המשמעויות של ההסכם המתגבש עם ההסתדרות מול כל וחוק, וגם מבחינת חברי הכנסת עצמם, שבאמת מצאו את עצמם במצב מיוחד, שתהליך חקיקה שנמצא בשלבים מתקדמים פתאום נקשר להסכמים שהממשלה חותמת עליהם.

ישראל כץ: לגבי הנושא של החוק הקיים כאן – הכוונה המקורית של הממשלה היתה, כמדיניות, למזג את יחידת הפיצו"ח בתוך הרשות לפיקוח חקלאי.

ישראל כץ: היתה גם החלטת ממשלה – תיסגר יחידת הפיצו"ח, יבוטל תקציבה, והעובדים ימוזגו ויועברו לרשות לפיקוח חקלאי.

אברהם-בייגה שוחט: שהיא איזו יחידה?

ישראל כץ: רשות סטטוטורית שקיימת היום, שמשותפת לממשלה ולמועצות הייצור החקלאי.

אברהם-בייגה שוחט: היא כפופה לנציב שירות המדינה?

ישראל כץ: כן, בהחלט.

קריאות: - -

ישראל כץ: מאחר ואני מכיר, ויכול להיות ששוב יתברר שאני צודק, לאחר שכולם יבררו את העובדות – אני אגיד שזה לא רלוונטי, משום שכרגע, המצב שאנחנו מדברים בו, מגמת הממשלה והחלטתה היא לא - - באשר אם ייחתם ההסכם עם ההסתדרות, יצטרכו לבוא לממשלה ולהגיד: אנחנו מבטלים את החלטת הממשלה ביחס ליחידת הפיצו"ח, משרד האוצר יצטרך להחזיר כ-7 מיליון שקלים מתקציב משרד החקלאות, על מנת לשלם שכר לעובדי יחידת הפיצו"ח, להשלים את זה ב-13 מיליון שקלים, שהוא תקציב יחידת הפיצו"ח היום.

ישראל כץ: אין קשר בין זה לבין עובדי יחידת הפיקוח, מבחינת כוח-אדם.

ישראל כץ: היכן הנקודה שהיתה משותפת?

ישראל כץ: היתה כוונה, וזו הכוונה בחוק, לתת סמכויות למנהל השירותים הוטרינריים ולמנהל הרשות להגנת הצומח.

ישראל כץ: אלהאנשי מקצוע רציניים, שגם שרים קודמים מכירים אותם, ולצערי אחד מהם עומד לפרוש, והיה טוב למצוא דרך שמנהל השירותים הוטרינריים יוכל להמשיך.

ישראל כץ: זה היה עוזר הרבה למדינת ישראל.

ישראל כץ: מבחינת יכולתו של האדם, האחריות שלו, ההתמודדות עם מצבים מורכבים שאנחנו מכירים מכל מה שקורה.

ישראל כץ: הם אלה שיקבלו את שיקול הדעת מה להורות ליחידת הפיקוח.

ישראל כץ: הם אלה שיש להם סמכות סטטוטורית להפעיל את שיקול הדעת שלהם בנוגע להגנת החי והצומח, וגם התווסף לכך עכשיו הנושא של חוק הדגים.

ישראל כץ: התברר שזה לא היה כלול כאן, וגם לא במקום אחר.

ישראל כץ: כרגע, הנושא של הפיקוח, מתן הסמכויות לפיקוח, הוא נדרש גם בלי קשר לעובדה שיחידת הפיצו"ח לא תתמזג עם הפיקוח.

ישראל כץ: זה כל מה שאומר החוק.

ישראל כץ: הוא גם אומר שלמרות שיינטלו הסמכויות האלה, לא תיגרענה הסמכויות מתוך משרד החקלאות ומנהל השירות הוטרינרי והגנת הצומח להנחות את כל מי שהם רוצים, במקרה הזה- את יחידת הפיצו"ח, לבצע את אותם הדברים.

ישראל כץ: זאת אומרת, יש כאן גם וגם.

ישראל כץ: אין כאן אחד על חשבון השני.

ישראל כץ: לכן גם הסביר מר הולנדר שזה לא סותר.

ישראל כץ: אין כאן לקיחת כוח-אדם ואין כאן לקיחת סמכויות משירות המדינה בתוך הרשות לפיקוח, אחרי שהיא קיימת בצורה מוגדרת, שהחוק הזה לא נוגע גם אצלה בנושא כוח-אדם, הוא לא נוגע במעמדם של העובדים.

ישראל כץ: הוא נוגע במתן הסמכויות.

ישראל כץ: אני יודע שמה שאמרתי עכשיו שונה מהתדמית שנוצרה לדברים.

ישראל כץ: אנשי אופוזיציה יכולים לתקוף את הממשלה גם בלי סיבה.

ישראל כץ: גם אנחנו עשינו את זה לפעמים, כשהיינו באופוזיציה, ובטח עוד נהיה פעם באופוזיציה.

ישראל כץ: אבל לפחות כדאי לדעת את העובדות.

אברהם-בייגה שוחט: מנהלי המשא ומתן לא ידעו את העובדות?

ישראל כץ: העובדות הן חדות, ברורות, ולטובת הציבור.

ישראל כץ: מאחר והסמכויות שניתנות הן רק בתחום הוטרינריה והגנת הצומח, וזה אינטרס משותף בעידן הזה של תקלות בשרשרת המזון.

ישראל כץ: אני לא מסתיר את עמדתי ואת דעתי, שכן היה צריך לאחד את הפיצו"ח והפיקוח ליחידה אחת במסגרת הפיקוח ולעשות איחוד מנהלי.

ישראל כץ: כתוצאה מהיזמה של יושב-ראש ועדת הכספים בדיון שהייתי כאן, עם חבר הכנסת רשף חן, הוקמה ועדה – בהתחלה גם בהסכמת העובדים.

ישראל כץ: התברר בדיון שאפשר היה לקלוט את כל עובדי הפיצו"ח, שהם עובדי מדינה, בתוך יחידת הפיקוח, למעט איחוד מנהלי – שלא צריך כפל במנהלים, בעלות של 8.5 מיליון שקלים, בעוד שהיום העלות היא 13.5 מיליון שקלים.

ישראל כץ: כלומר, כל עובדי יחידת הפיצו"ח למעט מנהלים היו מבצעים את אותן משימות ב- 4.5 מיליון שקלים פחות.

ישראל כץ: זה לא קורה.

ישראל כץ: יש הסכם בין הממשלה להסתדרות.

ישראל כץ: אני אמרתי את עמדתי.

ישראל כץ: הלוואי וזה היה קורה, אבל זה לא קורה, זה לא עומד על הפרק.

ישראל כץ: לכן, עובדי הפיצו"ח ימלאו את תפקידם לפי הנחיית השירות הוטרינרי והרשות להגנת הצומח ימלאו את תפקידם כעובדי מדינה.

ישראל כץ: לגבי והרשות לפיקוח, שקיימת, וגם היום יש כפילות מסוימת במטלות, הם מסתובבים באותם מקומות.

ישראל כץ: אני העדפתי שמנהל אחד ייתן הוראה אחת לגבי אותה בריכת דגים, הוראה לאדם אחד שצריך להסתובב שם כדי לראות מה קורה בבריכה, או מה קורה עם הבשר או בכל דבר אחר.

ישראל כץ: אבל זה לא קורה כרגע, מהסיבות שמניתי.

ישראל כץ: מה שבוודאי צריך לקרות זה לתת את הסמכויות – כפי יחידת הפיקוח החקלאי.

ישראל כץ: אין כאן שום שינוי של מצבם של עובדי המדינה בפיצו"ח.

ישראל כץ: אין כאן שום שינוי במעמדם הסטטוטורי.

ישראל כץ: אין גריעת סמכויות מיכולת הביצוע שלהם, למרות שאני חוזר ואומר: טובת המדינה, כפי שאני רואה אותה, כשר, וטובת המערכת היא שתהיה אותה יחידה.

ישראל כץ: ביוזמה שהיתה כאן, שהתחייבתי לפרוטוקול והאוצר הסכים לזה, שנתחייב בחוק שעובדי הפיצו"ח ייקלטו ביחידת הפיקוח.

ישראל כץ: עד כדי כך היתה נכונות, ואני מקווה שהיא לא הוחמצה, כי היחידה הזאת היא יחידה עם משרות מסגרת, בלבד.

ישראל כץ: כל שנה, כל שרי האוצר, כולל בייגה, מציעים לבטל אותה.

ישראל כץ: כל שנה מציעים את ההצעה הזאת.

ישראל כץ: כל שנה יש מאבק נגד הביטול הזה, והלוואי וזה היה כל כך פשוט למנוע את זה רק בזכות הטיעונים שהושמעו כאן על התפקיד החשוב שהיא ממלאת.

ישראל כץ: אני כבר מנעתי את זה פעם, בתקציב הקודם.

ישראל כץ: גם כחבר כנסת כבר נתקלתי בזה כשהביאו את זה לכאן, אבל זה לא קורה.

ישראל כץ: לדעתי זו טעות.

ישראל כץ: זה עוול של ההסתדרות כלפי העובדים.

ישראל כץ: אם היא היתה נותנת אור ירוק היה מתקיים משא ומתן עם העובדים שהביעו כאן הסכמה, עם רוב נציגי הוועד שלהם, שהיו.

ישראל כץ: הם היו נקלטים, מעמדם היה מובטח, שכרם והתנאים שלהם היו מובטחים, אבל זה לא קורה.

ישראל כץ: לכן, דבר אחד בטוח לא צריך לקרות: זה לגרוע את האפשרות לאפשר ליחידת הפיקוח לקבל את אותן סמכויות.

ישראל כץ: אי ההבנה שהיתה היא לתרגם את מהות ההסכם שחותמים עם ההסתדרות בהקשר מדויק של פרטי החקיקה שמתבצעת.

ישראל כץ: מיום שישי עד היום בעצם התבהרו הדברים האלה.

ישראל כץ: זה המצב החוקי, בצורה הכי מדויקת, זה המצב הסטטוטורי מבחינת מעמד העובדים בצורה הכי מדויקת, כעובדי מדינה.

ישראל כץ: אגב, זה לא נושא לדיון, אבל ברשות לפיקוח קיים סעיף מפורש בחוק שהם פועלים לפי כל הנהלים של נציבות שירות המדינה.

ישראל כץ: אבל זה לא קשור לדיון הזה, כי כרגע אנחנו לא דנים בשינוי מעמדם של עובדי הפיקוח עצמם.

ישראל כץ: אדוני היושב ראש.

ישראל כץ: זאת האמת, וכל האמת.

ישראל כץ: עכשיו אפשר להתעסק גם בפוליטיקה.

עופר עיני: יש קצת אי דיוקים.

עופר עיני: אין יותר טוב מהכתוב.

עופר עיני: אני מקריא את המכתב שחתום עליו שר האוצר: "הריני להודיעך כי במהלך שנת 2004 לא יקודמו עניינים המפורטים במסמך המפורט בזה, לאור השלכותיהם על עובדי המדינה".

עופר עיני: אני מקריא בדיוק מה כתוב בנספח.

עופר עיני: מדובר בנספח – העברת סמכויות יחידת הפיקוח על הצומח והחי לרשות לפיתוח חקלאי באופן משמעי.

עופר עיני: יותר מזה - -

ישראל כץ: הן לא מעוברות.

אברהם-בייגה שוחט: אז אפשר להקים אגף מס הכנסה נוסף, אגף - - נוסף - -

ישראל כץ: הן לא מועברות, הן ניתנות גם.

ישראל כץ: יש הבדל גדול.

אברהם-בייגה שוחט: הן ניתנות גם.

עופר עיני: תאמין לי שהעתקנו את זה מלשון החוק, לא ממשהו אחר.

עופר עיני: יותר מזה, לאור הניסיון הרב שהצטבר אצלנו, לצערי, מכל מיני אי הבנות בהסכמים, הכנסנו סעיף, שיהיה ברור.

עופר עיני: גם בסעיף השקט התעשייתי, ברור שאם זה יתקיים ב- 2005, אנחנו רשאים לשבות על זה.

עופר עיני: זאת אומרת, אם אתם - - אז אנחנו ממשיכים לשבות היום.

עופר עיני: זה אומר שמבחינתי, הסידור הזה שעשו פה, לצורך הנוחיות, הוא מבחינתנו הפרה גסה של ההסכם.

עופר עיני: חבל מאוד.

עופר עיני: עובדי המדינה נמצאים שלושה חודשים בעיצומים.

עופר עיני: הגענו להסכם.

עופר עיני: עבדנו ימים כלילות.

עופר עיני: ברור מאוד למר הולנדר ולי שהסעיף הזה לא יכול להתקיים פה, לא יכול לעבור, ואז – יבואו הצדדים ב-2005 וירצו לחדש, כל צד לדרכו.

עופר עיני: כל התחכמות כזאת או אחרת היא מבחינתי הפרת הסכם, ושהוועדה הזאת תדע את זה, לפני שהיא מצביעה.

אברהם הירשזון: אני רציתי לברר עם היועצת המשפטית, האם על-פי הנוסח שמונח לפנינו הנושא של צירוף הפיצו"ח, או ביטול יחידת הפיצו"ח איננו קיים, וזה ממשיך להתנהל כיחידה, כפי שהשר פה אמר?

שגית אפיק: מה שנאמר כאן, למעשה, שתהיינה סמכויות מקבילות וסעיף 6 לחוק הרשות לפיקוח חקלאי קובע שהשר – הכוונה לשר החקלאות – בהתייעצות עם מועצת הרשות יקבע בצו את העבירות שלעניין יופעל הפיקוח החקלאי.

שגית אפיק: כל עוד הוא לא קבע עבירות כאלה, לא יופעל פיקוח חקלאי.

שגית אפיק: אבל צריך לזכור שהסמכות הבלעדית היא לשר החקלאות.

שגית אפיק: ברגע שהוא יקבע בצו את העבירות, אז למעשה תתכנס היחידה החדשה.

קריאה: הוא שאל אם זה על חשבון הסמכויות שיש - -

שגית אפיק: כרגע, לפי הנוסח בחוק, לפי מה שאני מבינה- ויתקן אותי היועץ המשפטי ממשרד האוצר – הסמכויות הן מקבילות.

יצחק הרצוג: אני פשוט המום.

יצחק הרצוג: זה מרתיח את הדם.

יצחק הרצוג: אני אומר את זה גם ליועצת המשפטית.

יצחק הרצוג: שכחתם להקריא, בהצעה הזאת כתוב: "תפקידי הרשות הם: הפעלת פיקוח לעניין עבירות.

יצחק הרצוג: ." כלומר, אתם מוסיפים פה פסקה שלמה, גברתי, ואני גם מצפה ממך לבוא ולומר שזה נחשב נושא חדש.

יצחק הרצוג: עכשיו אני אקריא לכם את דברי ההסבר לחוק.

שגית אפיק: אתה מדבר על הנוסח החדש?

שגית אפיק: את הנוסח החדש לא ראיתי.

יצחק הרצוג: כן.

אברהם הירשזון: קודם כל, הנוסח הלבן הוא חלק מהנוסח.

יצחק הרצוג: בדברי ההסבר לחוק כתוב במפורש - -

ישראל כץ: רגע, - - דבר לא נכון?

יצחק הרצוג: - -

ישראל כץ: - - להתנצל על טעויות כאלה.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: איפה הטעות?

יצחק הרצוג: אני מסתכל על הכחול, תראה לי איפה זה נמצא.

יצחק הרצוג: יותר מזה.

יצחק הרצוג: דברי ההסבר.

יצחק הרצוג: כתוב שם: "הפקדת הפיקוח, כאמור, בידי הרשות ובידי היחידה יוצרת מצב של כפילות בפעולות הפיקוח, חוסר יעילות בהקצאת המשאבים ולעתים אף חוסר תיאום.

יצחק הרצוג: לפיכך, מוצע לאחד את הסמכויות של היחידה והרשות".

יצחק הרצוג: כל דבר אחר זה נושא חדש, זה הכל.

יצחק הרצוג: ולכן, עם כל הכבוד לשערורייה הזאת שאתם נותנים היום מרוץ סמכויות לשני גופים נפרדים שיאכלו אחד את השני ויבזבזו כספי ציבור – זה פשוט משהו שלא יכול להיות.

יצחק הרצוג: אני אומר לך, היועצת המשפטית: את צריכה לקבוע שזה נושא חדש, זה הכול, מכיוון שמה שהיה היה איחוד, זה כתוב בדברי ההסבר, ומה שאתם עושים פה זה קומבינה מסריחה, סליחה.

יצחק הרצוג: עכשיו – דבר אחרון.

יצחק הרצוג: יש חוק לרשות מזון, אדוני השר יודע.

יצחק הרצוג: היא צריכה לטפל בכל הדברים האלה, ולהכניס את זה בתור הסתייגות, עכשיו, סמכויות אחרות – מעקב את נושא חוק רשות המזון ש "שינוי" מציעה על דעת הממשלה, פה אחד, יחד עם ועדת הכלכלה.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה לדבר על נושא חדש כיוון שאף אחד לא מדבר כאן על התייעלות, אף אחד כאן לא מתכוון לחסוך משהו, אף אחד כאן לא מתכוון לעשות טוב למדינת ישראל.

אברהם-בייגה שוחט: מה שמתכוונים לעשות זה רק דבר אחד טוב – בתוך המערכות הפנימיות, בתוך הליכוד, כדי שישראל כץ יוכל למנות יותר אנשים - - -

אברהם הירשזון: סליחה, סליחה, אדוני – מה זה?

אברהם-בייגה שוחט: מותר לי להגיד את זה.

אברהם-בייגה שוחט: זו דעתי.

אברהם-בייגה שוחט: אני גם לא אמרתי דבר שחלק מאנשי הליכוד לא אמרו.

אברהם הירשזון: אני מבקש ממך – זכותך לומר מה שאתה רוצה לומר.

אברהם הירשזון: אם יש איזה שהן שיחות שאתה ניהלת עם אנשים, זה לא היה בשולחן הזה, וזה לא על דעת השולחן הזה.

אברהם-בייגה שוחט: בסדר.

אברהם-בייגה שוחט: אז זה לא קיים.

אברהם-בייגה שוחט: יחד עם זה, ברור שכל הדיון הזה מתנהל בצל מאבק פוליטי, ואין בו שום דבר אחר מכל בחינה אחרת.

אברהם-בייגה שוחט: אני שמעתי את הנוסח שהקריא עופר עיני, ואני מציע לכם לתאר מצב שבו חותמת ההסתדרות, אבל באה הממשלה לוועדת הכספים, ואומרת:

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו מקימים אגף הכנסה במס הכנסה ב', שהוא יטפל בחלק מהנושאים, או שבנוסף לאגף מס הכנסה הוא יטפל גם, הוא יגבה מס.

אברהם-בייגה שוחט: באזור הדרום יהיה מס הכנסה א' ובאזור הצפון יהיה מס הכנסה ב'.

אברהם-בייגה שוחט: מי שגר בקומה ראשונה יטפל בו א', מי שגר בקומה שלישית – יטפל בו ב'.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא מדבר אל חבריי מהליכוד שיושבים פה.

אברהם-בייגה שוחט: הם נמצאים בטרור של גדעון סער, שמייצג פה אינטרס מסוים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מדבר אליכם, אנשי "שינוי".

אברהם-בייגה שוחט: כשאתם באתם בשם טוהר המידות ואמרתם שדברים נוראים נעשים פה.

אברהם-בייגה שוחט: כמובן, שמי שעשה את הדברים הנוראים?

אברהם-בייגה שוחט: רק הם וש"ס.

אברהם-בייגה שוחט: מול עיניכם נעשה מעשה שחיתות ממדרגה ראשונה, כאשר הולכים ומקנים כפל סמכויות לשני גופים שלא לצורך.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר להתווכח אם אמונתו של השר ולהגיד: או.

אברהם-בייגה שוחט: קיי.

אברהם-בייגה שוחט: לא צריך את אחת היחידות.

אברהם-בייגה שוחט: זה ויכוח לגיטימי, אבל מה שנעשה כאן זו פשרה פוליטית, פנימית, של הליכוד, על גבי תקציב המדינה, על גבי נוהל תקין, על גבי כל דבר שצריך להישפט בכל אמת מידה ציבורית.

אברהם-בייגה שוחט: ואתם, גם בגלל היותכם בקואליציה – יש דברים שלא עושים.

אברהם-בייגה שוחט: ואסור לכם לתת יד לעניין הזה, כי אם אתם עושים את זה, אתם חוטאים לכל מה שהלכתם עליו לבחירות ולכל מה שהלכתם אתו לבוחר.

אברהם-בייגה שוחט: מחר - - בוועדה, תקים עוד 7 גפים, והם יעבדו בכלל דרך כל מיני עמותות וגופים, ושם יוכלו לקנות כוח-אדם כמה שרוצים.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו יודעים בדיוק מה ייקלט שם וככה נעביר את מדינת ישראל להתייעלות.

אברהם-בייגה שוחט: אני שומע את שר האוצר מדבר על ייעול, מדבר על ממשלה קטנה, משק גדול, וזה העניין.

חיים אורון: אדוני היושב ראש.

חיים אורון: יש פה בעצם לדיון שני רבדים: הרובד הראשון הוא של קיום הסכמים.

חיים אורון: מה קורה כשממשלה חותמת על הסכם, ולפי דעתי הכל ברור, תיכף אני אגיד גם למה, אבל נאמר, לצורך העניין, שיש אי הבנה מסוימת.

חיים אורון: מה בדיוק עושים, כשיש אי הבנה?

חיים אורון: באים אל הכנסת, ומפרשים אותה, או שחוזרים אל מי שישבו אתו ואומרים – טעיתם, לא לזה התכוונו?

חיים אורון: בא צד אחד להסכם ואומר: היה ברור הכול, ומקריא את הדברים.

חיים אורון: בא נציג הממשלה, וגם אורי יוגב, ביום חמישי, ואומר: חברים יקרים, אין מחלוקת על מה שהיה בהסכם.

חיים אורון: יכול להיות שהיתה איזושהי הבנה במקום אחר, שלא ידענו עליה, אבל מי שחתם, חתם על ההסכם הזה.

חיים אורון: והכנסת הולכת עכשיו להפר הסכם שהמדינה חתמה עליו רק לפני יום.

חיים אורון: למה, בדיוק?

חיים אורון: אומר חבר הכנסת אברהם שוחט לגבי העניין של כפל היחידות.

חיים אורון: אני רוצה להגיד לך, אדוני שר החקלאות, מניסיוני בנושא הזה.

חיים אורון: לא רק שיש פה בעיה של כפל יחידות.

חיים אורון: יש פה גם בעיה של ניגוד עניינים מובנה.

חיים אורון: כשאני נחשפתי לשאלה הזאת, אמרתי לכם: יש פה בעיה.

חיים אורון: הרשות היא ארגון משותף, לחקלאים ולמשרד.

חיים אורון: על מה מפקחת היחידה הזאת?

חיים אורון: על יבוא מהשטחים.

חיים אורון: אמרו לי אנשים מתוך המשרד – מועצות הייצור רוצות שיביאו כמה שפחות ביצים.

חיים אורון: הם יפעילו את הכלי הזה למנוע דברים שהמדינה חתמה עליהם.

חיים אורון: כך גם לגבי ירקות.

חיים אורון: זה התפקיד.

חיים אורון: לא רק אני המצאתי את זה, אדוני השר.

חיים אורון: בדו"ח מבקר המדינה נאמר על כך.

חיים אורון: במאי 94 סיכמו משרד החקלאות ומשרד האוצר .

חיים אורון: משרד האוצר התנגד למסירת הפיקוח בנושא הסכם הסחר על הרשות, במכתבו מפברואר 94 אל מנכ"ל משרד החקלאות, טען יועץ השר כי משרד האוצר חושש שמשרד החקלאות ינצל את הסמכות הוטרינרית והגנת הצומח של הרשות לפיקוח חקלאי כדי למנוע כניסת תוצרת חקלאית מהאוטונומיה לישראל, וזאת – למטרות כלכליות.

חיים אורון: אני ציטטתי.

חיים אורון: עכשיו, אני רוצה שאף אחד לא יטעה, ואני אומר את זה באחריות מלאה: יש סמכות מקצועית אחת בלבד שעל פיה עובדת יחידת הפיצו"ח.

חיים אורון: זה עודד ניר בתחום הוטרינרי, וזה אלדד לנדס בתחום של הגנת הצומח.

חיים אורון: אף אחד אחר לא נותן להם הוראות מה כן ומה לא.

חיים אורון: לא צריך להעביר סמכויות לאף אחד, לא צריך לקבל סמכויות מאף אחד.

חיים אורון: אם עודד ניר אומר להם שיש סכנה עכשיו של סלמונלה בגדה – תסגרו את הגדה, לאף אחד אין סמכות אחרת.

חיים אורון: אם אלדד לנדס אומר שיש סכנה למשהו בהגנת הצומח – הם קובעים.

חיים אורון: זאת אומרת, בשביל לייעל את מערכת הפיקוח לא דרוש שום דבר.

חיים אורון: מה שדרוש כרגע הוא דבר אחד.

חיים אורון: רצו ליצור שתי מערכות, מסיבות שכבר דובר פה עליהן.

חיים אורון: היות ולא הצליחו, הולכים לעשות מה שעומד בניגוד מוחלט למה שכתוב בדברי ההסבר.

חיים אורון: שם נאמר שישנן שתי יחידות: "הפקדת הפיקוח כאמור בידי הרשות ובידי היחידה יוצרת מצב של כפילות".

חיים אורון: עכשיו הולכים לעשות כפילות רצינית.

חיים אורון: זה כתוב בדברי ההסבר מעכשיו, בחוק שמונח פה.

חיים אורון: לסיכום, אדוני היושב ראש, יש שלוש סיבות שבגללן ההצעה המוצעת היא לא ראויה.

חיים אורון: אל"ף, יש הסכם.

חיים אורון: הוא גם הופך להיות בעל משקל בתוך הדיון פה.

חיים אורון: בי"ת, יש ויכוח עקרוני שמתנהל מאז הקמת היחידה, לגבי העובדה שמועצות הייצור הן תקבענה מה מביאים ומה לא מביאים מהשטחים.

חיים אורון: הפיכת הרשות, שהיא גוף נפרד, עם כללים נפרדים, בלי תקשי"ר, וכל הדברים הללו, שזה פתח להמון סידורים שלא מבינים מהם – זה נושא שלישי.

חיים אורון: דבר נוסף – פיצול סמכויות לשתי יחידות זו המתכונת המובהקת לבלגן, למאבק ביניהן, ובעצם ליצור מה שהאוצר, כאשר הגיש את החוק פה, התכוון שלא יהיה.

יצחק כהן: אני שמעתי בקשב רב את דבריו של נציב שירות המדינה.

יצחק כהן: מה שהוא אמר תואם לחלוטין את מה שכתוב במסמכים שמונחים לפנינו.

יצחק כהן: לא צריך פירושים מיוחדים כדי להבין שאורי יוגב ביום שישי בבוקר ביקש לפצל את החוק הזה.

יצחק כהן: כנראה היה לו מידע על זה שהממשלה חתמה בראשי תיבות עם עמיר פרץ, על הנושא הזה.

יצחק כהן: פה הדברים מדויקים, פשוטים, לא מסובכים.

יצחק כהן: הם החליטו שלא יקודמו העניינים בנושא של יחידת הפיצו"ח, ועוד כמה עניינים.

יצחק כהן: אז אני לא מבין: מה מנסים לפצל עכשיו?

יצחק כהן: אנחנו כולנו מבינים את מה שאמר חבר הכנסת אורון ברמז, ואני אומר לא ברמז.

יצחק כהן: אני מבין את הצורך של מאן דהוא בעניין הזה, אבל אי אפשר יותר מדי - - -

ישראל כץ: חבר הכנסת כהן, מה הצורך?

ישראל כץ: אולי תגלה לנו?

נסים דהן: - - -

יצחק כהן: אם אתה רוצה לשמוע אני אגיד לך, כי מדברים על זה כבר יומיים, פה – שאתה רוצה עוד ג'ובים למרכז הליכוד, כמו שעשה השר צחי הנגבי המשרד לאיכות הסביבה.

ישראל כץ: והחוק הזה ייתן את זה?

יצחק כהן: ככה אומרים חברים שלך.

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר לך דבר אחד, חבר הכנסת כהן.

אברהם הירשזון: אנחנו לא דנים עכשיו בנושא של מה אומרים חברים, ואני לא שמעתי את הדברים האלה.

אברהם הירשזון: השאלה היא האם יש לך התייחסות עניינית לנושא.

יצחק כהן: ההתייחסות העניינית שלי צמודה לעובדות.

יצחק כהן: העובדות הן שמונח לפניי הסכם בראשי תיבות, גם של נציב שירות המדינה, גם של עופר עיני, גם של שר האוצר בנימין נתניהו.

יצחק כהן: כל זה, וגם דבריו של הנציב, פה, לידינו, לפני 20 דקות – אין לנו יותר דברים שמונחים לפנינו.

יצחק כהן: אני מבקש – או שאורי יוגב פיצל את זה ביום שישי - -

ישראל כץ: - - בין הדברים.

נסים דהן: אני קצת לא מבין את ההצגה שאנחנו עושים כאן.

נסים דהן: מצד אחד, כבר פיצלנו את החוק.

נסים דהן: כל הדיון הזה מסביב, למהותו של החוק, הוא אחרי הפיצול, וזה לא בוער להיום.

נסים דהן: הוא לא מונח בחוק ההסדרים, החוק הזה פוצל, עד – כמובן, שאם יצביעו עוד פעם על רביזיה, ואז הוא יונח מחדש.

נסים דהן: אבל בפועל, כל הדיון המכובד הזה, עם הטענות של בעד ונגד, זה דיון שנועד לכך שהחוק הזה יבוא עוד פעם, אחרי הפיצול שלו.

נסים דהן: בינתיים הוא פוצל.

נסים דהן: יש פה טיעונים כבדי משקל נגד, וגם טיעונים בעד, כבדי משקל.

נסים דהן: מה לכל הדיון הזה עכשיו, כשהחוק הזה מפוצל?

נסים דהן: להפך.

נסים דהן: לכן, כל הטיעונים בעד ונגד, והטיעונים שנטענים פה בלהט, גם על ידי השר וגם על ידי האופוזיציה, דינם הוא – אחר כך, בעוד שבועיים, כשהחוק הזה ירד מפיצול.

נסים דהן: עכשיו החוק הזה מפוצל, הוא לא מונח על השולחן.

נסים דהן: אז אני לא מבין את כל מה שקורה פה, מסביב.

נסים דהן: אם אנחנו רוצים להיכנס למהותו של החוק, זה לא הזמן עכשיו.

נסים דהן: עכשיו אנחנו צריכים להתכנס מסביב לאותם חוקים שתיכף הם צריכים לעלות למליאה כחלק מחוק ההסדרים.

נסים דהן: החוק הזה לא בוטל, הוא בסך הכל פוצל.

נסים דהן: הוא ממשיך להיות מונח על שולחן הוועדה, וידונו בו בכובד ראש, אלא אם כן יש כוונה אחרת מסביב לחוק.

נסים דהן: עכשיו, מסביב לאי ההבנות שלי, אני רק רוצה לתת דוגמה למה שקורה כאן.

נסים דהן: יש משטרת תנועה.

נסים דהן: מחר יחליט השר לביטחון פנים שהם יישארו שוטרים, כי אי אפשר לפטר אותם, יש הסכמים עם ההסתדרות, אבל אין להם את הסמכויות לרשום דו"חות.

נסים דהן: זה מה שקורה כאן.

ישראל כץ: לא, זה לא מה שקורה כאן.

נסים דהן: יש יחידת פיצו"ח.

נסים דהן: נמשיך עם הדוגמה – משטרת התנועה, לא שאמרו להם לא לרשום דו"חות, אלא שכל שוטר מתחיל וכל שוטר מקוף – גם ירשום דו"חות.

נסים דהן: אז על כל נהג יתנפלו עכשיו 10 שוטרים.

נסים דהן: זה מה שרוצים שיהיה.

נסים דהן: החמור ביותר זה שבמשטרת התנועה זה יכול להיות, כי שניהם זה ממשלה, שניהם רגולטור, ושניהם יכולים לעשות את זה.

נסים דהן: אבל לוקחים פה סמכויות של הרגולטור, ששייכות למשרד ממשלתי, ומעבירים אותו לחקלאים – שהחתול ישמור על השמנת.

נסים דהן: הרי אותה יחידת פיצו"ח לפעמים רשמה דו"חות לחקלאים שהרשות לא יכלה לרשום כי הם חלק מהחקלאות.

נסים דהן: אז נותנים לחתול לשמור על עצמו, מבטלים את יחידת הפיצו"ח ונותנים לחקלאים שירשמו דו"חות לעצמם.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת דהן.

אברהם הירשזון: אומרים שלא מבטלים את יחידת הפיצו"ח.

נסים דהן: הכל ברור.

נסים דהן: אני רק רוצה לראות את אותו פקח מיחידת הפיצו"ח, שהולך למלא את תפקידו נאמנה, כאשר הוא יודע שעל כל פקח כזה יבואו שני פקחות מהרשות ויבטלו לו את הדו"ח ויגידו לו שהוא סתם התנפל על אנשים, ויתחילו שם מריבות.

נסים דהן: בשביל מה צריכים את כל זה?

נסים דהן: למה צריך כפילות?

נסים דהן: פשוט, רוצים להוכיח שמה שלא הולך בטוב, לא הולך בדרך של חקיקה, יעשו בדרך של קומבינציה.

נסים דהן: יתנו סמכויות גם למישהו אחר, ובשטח יהיו שני סוגים של פקחים: אחד, שקוראים לו פיקוח, שהוא לא כל כך רלבנטי, כי השר לא רוצה ביקרו, ומהרשות – ששם השר רוצה ביקרם.

נסים דהן: משקל הכובד ברור לנו איפה הוא יבוא, במיוחד כאשר תפקידה של יחידת הפיצו"ח לפקח גם על עובדי הרשות.

נסים דהן: ברגע שנותנים סמכויות שוות, אנחנו יודעים איזו אנדרלמוסיה תהיה.

נסים דהן: מיותר ואין צורך.

נסים דהן: תחליטו – זה או זה.

נסים דהן: שניהם ביחד אי אפשר.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, חבריי.

איוב קרא: אני, בשבוע שעבר, השתכנעתי, מדבריו של ידידי לסיעה, אלי אפללו.

איוב קרא: היום אני, כאיש הסתדרות, וכאיש אופוזיציה, הייתי משתכנע מדבריו של השר ושל מר הולנדר.

איוב קרא: דבריו של השר מדברים בעד עצמם.

איוב קרא: לא הולכים לפגוע בעובדים.

איוב קרא: אני לא יודע, מר עיני, איזו בעיה יש לכם עם זה כשאומר לכם השר, חד משמעית, שמעמדם של העובדים יישמר.

איוב קרא: שלא תהיה פגיעה - - -

נסים דהן: - - -

איוב קרא: באלה המילים.

איוב קרא: שמעתי את השר אומר: הם לא ייפגעו.

איוב קרא: כי אם המטרה היתה מרכז הליכוד היה אומר השר מראש שהוא שולח את כולם הביתה.

איוב קרא: להפך.

איוב קרא: הוא בא ואומר, ואף דרש את זה – לשלב אותם בתוך המשרד כעובדי משרד לכל דבר ועניין.

איוב קרא: אז איזה מטרות פוליטיות?

איוב קרא: כל דבר שהשר יביא לפה – לא תאמין לו.

איוב קרא: כשהשר בא לפה ואומר חד משמעית שאף עובד לא יפוטר, אלא להפך, הם ישולבו במשרד, במסגרת הרשות – זה אומר שלא ישלחו אותם הביתה, כמו שאתם הצגתם את זה, בהתחלה.

איוב קרא: אמרתם שהם יישלחו הביתה וישולבו אנשי מרכז הליכוד.

איוב קרא: זה לא הדברים שאמר השר היום, פה.

איוב קרא: לכן, אם נשמר מעמדם של העובדים, אין שום סיבה בעולם לא ללכת לאחד כוחות, וללכת למהלך שיביא תועלת, בסופו של דבר.

איוב קרא: אין פה כוונת זדון.

איוב קרא: לא ראינו פה שום כוונת זדון.

אלי אפללו: היה לי פה משהו שהוא היה תמוה, ונשאר תמוה, בעיניי.

אלי אפללו: עופר עיני אמר פה, בתחילת דבריו, שההסכם שיושג ב- 2004 קשור להסכם שיהיה בעתיד, ב- 2005.

אלי אפללו: שאלנו את השאלה הזו, והוא ענה באופן ברור שיש הסכם ב- 2004, ואם נפר ונשנה את ההסכם ב- 2005 זו הפרה.

אלי אפללו: כך נאמר לנו.

אלי אפללו: אנחנו לא מתייחסים לזה מספיק ברצינות.

אלי אפללו: אני אגיד לכם מה חשוב לי לדעת.

אלי אפללו: אני חושב שגם לכם זה חשוב, להבין את ההבדל בין העיקר לטפל פה, בעניין הזה.

אלי אפללו: העיקר, אומר פה עופר עיני, שחלק מההסכם הוא ביטול 2004 ואם היום נחוקק – זו הפרת הסכם, ל-2005.

אלי אפללו: האם זה נכון שזה מה שנאמר?

אלי אפללו: ואני רוצה לשאול, בהמשך לשאלה הזו, כי זה המפתח של העניין: מר הולנדר, האם זה נכון מה שהוא אומר?

אלי אפללו: כי זה העיקר שאני רואה בעניין.

אלי אפללו: זה שאני חושב שאדוני השר רוצה לאחד אותם, להתייעלות – אני מסכים אתך ואני מגבה אותך ב- 100%.

אלי אפללו: אלה שמנסים לנגח אותך על פוליטיקה, שאתה עושה מינויים – שיילמדו.

אלי אפללו: אני אזכיר את מה שהיה בחלק של האיחוד שאתה עשית.

אלי אפללו: אני מברך אותך על ההתייעלות וכל הכבוד לך.

אלי אפללו: באו אנשים לומר שרוצים לעשות מינויים פוליטיים.

אלי אפללו: שאלתי אותם – מה אתם?

אלי אפללו: לא אנשים של מרכז מפלגת העבודה?

אלי אפללו: והם ענו – כן, אבל זה לא קשור, אנחנו מקצועיים.

אלי אפללו: אני מכיר את האמירות האלה.

אלי אפללו: כל יפי הנפש האלה שבאים לדבר – אלופי המינויים הפוליטיים זה אנשי מפלגת העבודה, לדורותיהם.

אלי אפללו: זכותם להגיד, זה תפקיד האופוזיציה להגיד.

אלי אפללו: אני מכיר את זה.

אלי אפללו: אל תתייחס לזה.

אלי אפללו: תתייחס לגופו של עניין.

אלי אפללו: אני מעריך את מה שאתה עושה, ומה שאתה עושה זה למען המטרה.

אלי אפללו: אני מעריך אותך, אדוני השר.

אלי אפללו: לגופו של עניין – העניין הזה צריך להיות ברור לנו.

אלי אפללו: ברגע זה לא ברור לי מימיני ומשמאלי.

אלי אפללו: זה מה שייתן לי להחליט.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה – היות וחברי הכנסת ביקשו זמן לתפילת מנחה, אבקש לדבר בקצרה.

רוחמה אברהם-בלילא: 2-3 דקות לכל דובר.

רוני בריזון: אני אקצר ואומר כך: כיוון שחבר הכנסת שוחט, שנמצא כאן, האשים אותנו, חברי הכנסת של "שינוי" שאנחנו נותנים ידינו לשחיתות, אני רוצה ללכת לחומרה שבחומרה ולהפנות שאלה ליועצת המשפטית שלנו.

רוני בריזון: נניח באמת שלפנינו מקרה של כפל סמכויות.

רוני בריזון: נניח שבאמת לפנינו מקרה של כפל מערכות, ונניח שבאמת לפנינו מקרה של חשש לניגוד אינטרסים כזה או אחר בין מערכות שונות.

רוני בריזון: ונניח, אפילו, שמה שלפנינו מעמיד בסימן שאלה קיום הסכם שנחתם או עומד להיחתם עם ההסתדרות.

רוני בריזון: גברתי, היועצת המשפטית – האם בכל הדברים שאמרתי, כאשר אני הולך לחומרה שבחומרה, יש בעיה משפטית שאפשר לפרש אותה כתמיכה בשחיתות?

אורית נוקד: אני יודעת שאלמלא נחתם ההסכם הזה בין ההסתדרות לשר האוצר, כל הדיון הזה הרי היה מיותר.

אורית נוקד: ביום שישי לפנות בוקר היה עובר מה שנכתב בהצעת החוק.

אורית נוקד: אבל יש הסכם, ואותי חינכו שהסכמים יש לכבד.

אורית נוקד: שמעתי באמת את הדברים של מר הולנדר, והוא אמר שבמפורש, הכוונה היתה לשמר את יחידת הפיצו"ח במתכונת הנוכחית.

אורית נוקד: שמענו גם את הדברים של עופר עיני שרואה בכך הפרה.

אורית נוקד: כלומר, ההתרשמות שלי היא דווקא - - -

ישראל כץ: אני לא מבין את ההסתערות על דבריו של מר הולנדר שהוא תומך בדבר הזה.

יצחק הרצוג: כי הוא אמר שהם לא ייפגעו והם לא צריכים להיפגע.

קריאות: - - -

אורית נוקד: אנחנו רואים שיש כאן חילוקי דעות באשר למה היה ההפרה, האם היתה כאן הפרה של ההסכם, כן או לא.

אורית נוקד: ואני, לכן, שואלת עכשיו את מר הולנדר, וגם אותך: בכל הסכם אמור להיות מנגנון שבו, בעצם, הצדדים מחליטים מה קורה כשיש ביניהם חילוקי דעות, אז מה הוא המנגנון?

אורית נוקד: כי נראה לי שאולי פה אנחנו נוכל למצוא את הפתרון.

אורית נוקד: מה המנגנון שעל פיו נדע אם יש כאן הפרה או לא?

אורית נוקד: אם תהיה הפרה של ההסכם, התוצאה היא, באמת – פה אני מצטרפת לדברים שנאמרו על ידי חבר הכנסת אפללו, התוצאה יכולה להיות הרת אסון.

אורית נוקד: מה, אנחנו צריכים עוד עיצומים?

אורית נוקד: בעצם, אחרי שאני אקבל תשובה, נראה לי שההחלטה המקורית של האוצר למשוך את זה ולפצל, היא יותר סבירה.

אורית נוקד: אז או.קיי.

אורית נוקד: ידונו, בנחת, אחרי שגם נדע מה העמדה של אותו גורם שאמור לתת את התשובה.

אורית נוקד: אני חושבת שפשוט אנחנו מבזבזים את הזמן כרגע על דבר שנראה בעיניי טפל בהשוואה לכל הנושאים שאנחנו אמורים להעביר היום בכנסת.

אורית נוקד: מעבר לזה, אני חושבת שבאמת, אם יש כאן כפילות, אז יכול היות כאן בלגן, אבל אני מודה שאני לא כל כך מצויה בנושא הזה של פיצו"ח, אז אני עוזבת את זה.

אורית נוקד: עם זאת, אני רוצה לקבל תשובה מה הוא המנגנון בעת חילוקי דעות, בהסכם הזה, שאמור לתת את הפתרונות, את התשובות.

חיים כץ: אנחנו דנו הרבה זמן בעניין הזה.

חיים כץ: פה, בצד השמאלי, אוהבים את שר החקלאות.

חיים כץ: אבל יחד עם זה, יש שני סוגי אנשים: יש מסבירים ויש מצליחים.

חיים כץ: אתה מעביר אותנו לצד של המסבירים.

חיים כץ: אנחנו נצטרך להסביר לכל העולם שנחתם הסכם, "אבל".

חיים כץ: אם אתה מתייחס אלינו בכבוד צריך להגיד: יש כל כך הרבה עבודה במשרד החקלאות, אני מחכה עם זה שנה.

חיים כץ: לא יקרה שום דבר אם את מה שאני רוצה לעשות היום אני אעשה בעוד שנה.

חיים כץ: אם לא – אתה מעביר אותנו לצד של המסבירים, וכל הזמן נצטרך להסביר.

חיים כץ: אז אולי זה לא חשוב למישהו, אבל זה לא נראה טוב כלפי חוץ.

חיים כץ: נצטרך להסביר לכולם.

חיים כץ: אני אומר לך – אם אני הייתי שר החקלאות לא הייתי מבקש את זה מהחברים.

חיים כץ: הייתי אומר שאם נחתם הסכם, ועל פניו יש חילוקי דעות – הכל פתוח ב-2005.

חיים כץ: סגרת על 2004, יכול להיות שאתה צודק ב-100%, אז תקבל את שלך, אבל אתה פוגע בנו.

חיים כץ: ההתייחסות אלינו היא כאל מריונטות.

חיים כץ: אנחנו לא ניראה טוב.

חיים כץ: אני לא חושב שיש למישהו זכות לבקש מאתנו לא להיראות טוב.

חיים כץ: תחכה שנה.

חיים כץ: יש לך כל כך הרבה עבודה.

חיים כץ: בעוד שנה תעשה את מה שאתה חושב.

חיים כץ: תשאיר אותנו עם טיפת כבוד.

חיים כץ: חתכנו פה בקצבאות ילדים ובכל דבר אחר.

חיים כץ: הלכנו עם הממשלה.

חיים כץ: ביום שישי בבוקר אמרה הממשלה – לפצל את החוק.

חיים כץ: היום באים עם משהו אחר.

חיים כץ: העניין לא נראה טוב.

חיים כץ: טיפה סבלנות.

חיים כץ: כל דבר בעתו.

חיים כץ: כנראה שזה לא הזמן של זה עכשיו.

חיים כץ: אז זה יהיה עוד שנה, ולא יקרה לאף אחד שום דבר.

יעקב ליצמן: היות שביקשו קודם לפצל, אנחנו רואים שיש כאן כמה דעות.

יעקב ליצמן: יש דעה של השר ויש דעה של אחרים, של חברי כנסת.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת רוני בריזון התרגש מהביקורת כאילו זה רמז לשחיתות.

יעקב ליצמן: אני, כאופוזיציה צריך להצביע נגד.

יעקב ליצמן: אני אראה מה שחבר הכנסת בריזון עושה – ואני אעשה בדיוק את ההפך.

יעקב ליצמן: אתה צריך לעשות הפסקה בישיבה כדי שנוכל לצאת להתפלל.

יעקב ליצמן: זה עוול שאתה עושה לנו, כי אנחנו בצום.

1028: אני רוצה שחבר הכנסת שוחט יבין דבר אחד: אנחנו, חברי הכנסת, די לומדים את החומר.

1028: אנחנו לא חותמת גומי.

1028: אתה אומר שגדעון סער מפעיל עלינו טרור.

1028: לא מזמן גם אתם הייתם בממשלה, ופעלתם איך שאתם רוצים, עשיתם מה שאתם רוצים.

1028: אבל בא לפה שר ורוצה לשנות, לייעל.

1028: מי עומד בחוץ, מכל העובדים?

1028: אלה מנהלים.

1028: כשהוא רוצה לייעל, בזה שהוא עושה איחוד, מספר מנהלים קטנים יילכו הביתה.

1028: לא יכולים לבוא במקום המנהלים אחרים, כי זו ההתייעלות שהוא עושה.

1028: מעבר לזה, כאשר יצאתי קודם החוצה, אמרו לי חלק מהאנשים: הלוואי וזה יהיה כמו שהשר אומר.

1028: ואלה הם אותם אנשים שדיברו אתך, עם חבר הכנסת הרצוג, ועם כל האנשים מהאופוזיציה.

1028: אתנו הם לא מדברים בצורה כזו.

1028: מצד שני, תפסיקו עם המנגינה הזו שנקראת "חברי מרכז הליכוד".

1028: מספיק עם זה, מספיק.

1028: אם צריך לעזור – נעזור להם.

1028: לא מול אנשים שמוציאים אותם הביתה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהדיון פה גולש לדברים שלא ועדת הכספים צריכה לדון בהם.

רוחמה אברהם-בלילא: נחתם הסכם.

רוחמה אברהם-בלילא: קיבלנו הודעה ביום שישי לפנות בוקר שיש הסכם.

רוחמה אברהם-בלילא: פתאום, בתוך ההסכם הזה, יש חילוקי דעות לגבי הפרשנויות.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צריכים להכריע לגבי הפרשנויות?

רוחמה אברהם-בלילא: לא אנחנו צריכים לפרשן את הדברים שנחתמו.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אקח את זה בהשלכת רוחב רחבה יותר – מכיוון שמשרדים אחרים חתומים על זה, ואנחנו דנים כרגע רק בחוק ההסדרים, יבואו משרדים אחרים שידונו על התקציב שלהם ויגידו – גם באיחוד הרשויות - - השאלה היא איך ההחלטה הזו תשליך בהשלכת רוחב לגבי כל השאר.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, מה שאני מציעה – צריך שהאוצר, ההסתדרות, נציבות שירות המדינה ושר החקלאות לשבת, להסכים על פרשנות החוק, ולהביא לנו את זה בצורה מסודרת.

רוחמה אברהם-בלילא: למה אנחנו צריכים להיות הפרשנים של ההסכם?

אורית נוקד: אני גם לא קיבלתי תשובה לגבי המנגנון של יישוב חילוקי דעות בהסכם.

אברהם הירשזון: השר עוד לא ענה.

אורית נוקד: השאלה היא למר הולנדר.

אברהם הירשזון: אני רוצה לסכם את הדיון – גברתי היועצת המשפטית, חבר הכנסת הרצוג העלה פה טענה של נושא חדש.

אברהם הירשזון: האם יש איזשהו שינוי בנוסח החוק שהוא יכול היה לטעון עליו נושא חדש?

שגית אפיק: לדעתי - לא.

יצחק הרצוג: - -

שגית אפיק: אבל פי התקנון, במידה שהרביזיה תעבור, ויתקיים דיון מחודש בפרק הזה, ברגע שחבר כנסת טוען נושא חדש, הוועדה שצריכה להכריע זו ועדת הכנסת.

שגית אפיק: לדעתי אין כאן נושא חדש, ואני יכולה להסביר את זה.

יצחק הרצוג: - - - הרי היא טענה שהסעיף לא נמצא בכחול.

יצחק הרצוג: לא נמצא.

יצחק הרצוג: מה לעשות?

יצחק הרצוג: רק לא שמתם לב.

שגית אפיק: סעיף 60 (1) מדבר על סעיף 5.

שגית אפיק: הוא מתקן אותו.

שגית אפיק: הוא כותב: "במקום המילים "תפקידה של הרשות".

שגית אפיק: .

שגית אפיק: יבוא "תפקידיה" ".

שגית אפיק: במקום כל זה באנו בנוסח שמונח לפניכם והחלפנו את כל סעיף 5.

שגית אפיק: שילבנו את כל התיקונים שמופיעים בכחול בסעיף 5 הקיים בחוק הרשות לפיקוח חקלאי.

שגית אפיק: שתי המילים היחידות ששונות בסעיף 5 החדש לעומת סעיף 5 הקיים, עם התיקונים שבכחול, הן המילים "חיקוקי הבריאות".

שגית אפיק: במילים האלה, ועדת הכספים קיבלה לגביהן החלטה בישיבה שהיתה יחד עם שר החקלאות.

יצחק הרצוג: לא היתה שום הצבעה.

שגית אפיק: גם בעניינים אחרים – אנחנו שילבנו בנוסח את הדברים לגביהם היתה החלטה של ועדת השרים.

אברהם-בייגה שוחט: בעניין נושא חדש – אני התרשמתי עכשיו בדיון שהיה עכשיו, בוועדת הכנסת.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת חיים אורון טען שבמסגרת ההסכמות הבוקר, הוא חשב שהטכניקה תהיה שאנחנו מגישים יותר נושא חדש, כי פחות או יותר נסללה הדרך להבנה שצריך לגמור את העניין, עם המחלוקת המאד ספציפית בעניין הזה, ואולי דברים נוספים.

אברהם-בייגה שוחט: התחושה שלי, אדוני היושב ראש, שהעניין של נושא חדש חוזר לשולחן.

אברהם-בייגה שוחט: לפחות שמעתי את חיים אורון אומר שעל כל החלטה נבקש נושא חדש.

אברהם-בייגה שוחט: צריך להביא את זה בחשבון במקום שבו אנחנו נמצאים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מניח שחבר הכנסת הרצוג צודק עניינית, למרות שהיועצת המשפטית חושבת אחרת.

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר לך: אני לא הסתרתי את דעתי, ואמרתי שהנושא של חבר הכנסת אהוד רצאבי לנושא חדש עלה במסגרת הדיונים הרגילים של הוועדה, והוא יידון היום בוועדת הכנסת.

אברהם הירשזון: ולמרות הכל הגענו היום למסקנות שהגענו אליהן, וזה בסדר.

אברהם הירשזון: תרצו לעלות – נראה מה קורה ונדבר על זה אחר כך.

אברהם הירשזון: רבותיי, נציגי הממשלה.

אברהם הירשזון: אני מבקש לדעת חד משמעית: העניין של אם לבטל את יחידת הפיצו"ח או לא לבטל – כל הנושאים האלה יכולים הרי לבוא לפתחנו.

אברהם הירשזון: אחד יכול לומר שהוא מבטל את היחידה, אחד יאמר שלא.

אברהם הירשזון: זה כבר לשיקול דעתנו.

אברהם הירשזון: האם, בהחלטתנו אנחנו מפרים איזושהי הסכמה של הממשלה – כן או לא? זו הבעיה שעומדת.

אברהם הירשזון: זו הדילמה, זה הכל.

אברהם הירשזון: אני שואל את נציגי הממשלה.

אברהם-בייגה שוחט: צד אחד של ההסכם – שמענו את דעתו, שזו הפרה מוחלטת.

אברהם הירשזון: אני מדבר אל נציגי הממשלה, כדי שדעתם של חברי הכנסת תנוח, והם יוכלו להצביע.

שמואל הולנדר: אני לא אתייחס למכלול הנושאים.

שמואל הולנדר: אני רק אומר את הדברים בצורה הצרה, כי אני הוא זה שחתום על ההסכם ואני יודע מה היתה הכוונה.

שמואל הולנדר: אנחנו חשבנו, או לפחות כשהיה המשא ומתן, חשבנו שמדובר על פירוק יחידת הפיצו"ח, העברת העובדים לרשות הפיקוח, ביטול מעמדם כעובדי מדינה, וכיוצא בזה, על כל ההשלכות שנובעות מכך.

שמואל הולנדר: את הדבר הזה הבטחנו, סיכמנו והתחייבנו להקפיא.

שמואל הולנדר: כלומר, אמרנו שהיחידה הזו תישמר במתכונתה, עובדי המדינה יהיו עובדי מדינה, הם לא ייפגעו – כפי שאמרתי קודם.

שמואל הולנדר: אם הדברים הם כפי שאמר השר, דהיינו – שלא פוגעים ביחידה, לא פוגעים בסמכויותיה, לא פוגעים בעובדים, לא מפטרים ולא פוגעים בהם בשום דרך שהיא, לדעתי – ברמה של ההסכם אין פה הפרה של ההסכם.

שמואל הולנדר: אני אומר את הדברים מנקודת המבט המשפטית שלי, כמי שחתום על ההסכם.

שמואל הולנדר: אני לא מתייחס למכלול הדברים האחרים, זה לא תפקידי.

שמואל הולנדר: אני לא שר.

שמואל הולנדר: נשאלה השאלה לגבי שנת 2004.

שמואל הולנדר: ההסכם הזה וההתחייבות שלנו, מתייחסים לשנת 2004.

שמואל הולנדר: הדברים נאמרו בפירוש: במהלך שנת 2004.

שמואל הולנדר: בשנת 2005 הכל פתוח.

שמואל הולנדר: אני עוד לא יודע מה יהיה.

שמואל הולנדר: ההסכם הוא לשנת 2004.

שמואל הולנדר: שוב, אני לא נכנס לדברים שמעבר לתחום העניין שלי.

אברהם הירשזון: אני אבקש את חברת הכנסת רוחמה אברהם להחליף אותי, אני חייב לעלות למליאה.

אורי יוגב: ההערה שהיתה ביום שישי בבוקר היתה באמת על בסיס הודעה מתוך המשא ומתן שלא היתה ברורה דיה.

אורי יוגב: אחרי מה שהובהר פה, עמדתנו היא לאשר את השינוי.

יצחק הרצוג: אתם לא מתביישים ל - - -?

ישראל כץ: אני, כמובן, מוחה על כל הביטויים כמו "שחיתות" וכן הלאה.

ישראל כץ: אני חושב גם שהדברים נאמרו על ידי רוב חברי הכנסת.

ישראל כץ: צריך להיזהר במילים - - -

יצחק כהן: גם בתנועות צריך להיזהר.

יצחק כהן: מה זו התנועה הזו?

יצחק כהן: זה שחיתות וזהו.

ישראל כץ: אני מציע להיזהר בביטויים האלה, מה עוד שבייגה, כשר האוצר, הגיש הצעה לסגור את יחידת הפיצו"ח.

אברהם-בייגה שוחט: אמרתי את זה.

ישראל כץ: לא אמרת.

ישראל כץ: הצעת לסגור, אז היית מושחת?

אברהם-בייגה שוחט: - - שכחנו איך הצבעת - -

ישראל כץ: - - תיקנתי בגליל, והעברתי את חוק הנגב, ויש הנחות, וביטלו עכשיו חלק מזה, ואני בהחלט בעד העניין.

ישראל כץ: מה זה קשור עכשיו לזה?

ישראל כץ: חוק שעבר ברוב גדול בכנסת הוא גם שחיתות?

ישראל כץ: הכל שחיתות כמו זה.

ישראל כץ: אז קודם כל – להיזהר במילים.

ישראל כץ: כל הסטיגמה הזו, על אנשי הליכוד, כשאתם אלופי המינויים, ונאבקים כאן עבור מה שחשבתם בטעות שפוגע במינויים שלכם, עד שהובהר עכשיו שלא.

ישראל כץ: אז מין הראוי, איך אומרים?

ישראל כץ: – "טול קורה מבין עיניך".

ישראל כץ: הרי זו הסיבה היחידה לכל ההתלהמות, שלא הייתם בקיאים, אפילו, בפרטים, אבל ידעתם על מה אתם רוצים להגן.

ישראל כץ: אז אתם יכולים להירגע.

ישראל כץ: אין פגיעה בשום דבר.

ישראל כץ: לא בדקתי גם מי האנשים האלה.

ישראל כץ: ההתנהגות שלכם מגלה לי מי הם.

ישראל כץ: אני לא בדקתי, אבל כנראה שעשיתם הרבה מינויים.

ישראל כץ: אני רוצה לומר – נציב שירות המדינה הבהיר את עמדת הממשלה, והחוק הוא חוק שבא מטעם הממשלה, בנושא – והיושב ראש חידד את הנושא.

ישראל כץ: נציג משרד האוצר, אורי יוגב, הבהיר את בקשת הממשלה לבירור הנושא.

ישראל כץ: זה אכן מופיע במתואם, לא בנפרד, לא כל משרד לחוד – עם בקשת הממשלה.

ישראל כץ: אני לא ביקשתי לבוא.

ישראל כץ: אני התבקשתי לבוא ולהסביר את הנקודה, כי אמרו לי: אולי גם אנשי האופוזיציה, כשישמעו את העובדות – ישתכנעו.

ישראל כץ: אני מודה שהייתי סקפטי.

ישראל כץ: לצערי צדקתי, כי גם נוכח עובדות שמתבהרות, לבוא ולהגיד את הדברים שנאמרו – זו קשיחות שלא במקומה.

ישראל כץ: אבל עדיין זה מחזיר אותנו חברי הכנסת למצב, שצריך לאשר חוק שיאשר, גם למרות ההסכמים עם ההסתדרות – להפעיל דברים בצורה יעילה יותר, מבלי לצמצם את עובדי הפיצו"ח, ואת כל הדברים האחרים שאמרתי.

ישראל כץ: אני מבקש לאשר את זה כדי לאפשר לי, כשר, להיות אחראי, והאחריות היא, אגב, עלי – להיות אחראי על שרשרת המזון ועל ההיערכות לקראת הנושא.

ישראל כץ: אני אומר לאנשי האופוזיציה: הירגעו.

ישראל כץ: זה לא פוגע במינויים הפוליטיים שעשיתם שם במשך עשרות שנים.

שמואל הולנדר: נשאלה שאלה לגבי מנגנון ההכרעה – בדרך כלל, כשיש מחלוקת על פרשנות של הסכם, העניין מתברר בבית הדין לעבודה, או מוסד לבוררות מוסכמת.

שמואל הולנדר: לכן, אין מקום, כרגע, לדבר על מנגנון.

שמואל הולנדר: אני יכול להבין מה הממונה על התקציבים ואני הבנו כאשר נתנו את ההסכמות והתחייבויות.

אברהם-בייגה שוחט: אני ביקשתי לשאול את אגף התקציבים כמה כסף זה יעלה.

אברהם הירשזון: הוא אמר את זה לפני כן.

אברהם הירשזון: אני מודה לכם, הישיבה נעולה והיא תתחדש בשעה 14:30, ואז תהיה הצבעה.