ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 123, 2004-03-01 10:00

אברהם הירשזון: בוקר טוב, אני מבקש לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: לפני שבוע דנו בנושא מס ערך מוסף - הורדת המס ב-17%.

אברהם הירשזון: שר האוצר היה אמור להגיע, אבל בגלל ישיבת הממשלה הנושא נדחה.

אברהם הירשזון: אנחנו אמורים לקבל תוך ימים ספורים את השינויים בתקציב.

אברהם הירשזון: אנחנו מצפים לסקירת שר האוצר.

אברהם הירשזון: בבקשה.

בנימין נתניהו: הנתונים במשק ידועים לכם.

בנימין נתניהו: אני לא עוסק כאן בתחזיות, אלא בתהליכים.

בנימין נתניהו: התחזיות אמורות לסייע לנו בתהליכים.

בנימין נתניהו: אנחנו נמצאים בצמיחה מתונה.

בנימין נתניהו: משנת 1995 יש עליה בשיעורי האבטלה במשק.

בנימין נתניהו: אנחנו מאז 1995, להוציא איזו חצי שנה אחת, נמצאים בעליה בלתי פוסקת, רצופה של נתוני אבטלה.

בנימין נתניהו: השאלה למה זה קורה לנו.

בנימין נתניהו: צריך להבין מה קרה עד 1995, ומה השתנה ב-1995.

בנימין נתניהו: בוודאי שהרבה דברים משפיעים, לרבות פיגועי הטרור.

בנימין נתניהו: זה הסבר אחד.

בנימין נתניהו: הסבר יותר סוחף ומקיף זה העובדה שבאו הנה מיליון עולים.

בנימין נתניהו: מיליון עולים זה מבער אחורי שדחף את כל המשק קדימה.

בנימין נתניהו: זה הביא לצריכה גדולה מאוד.

בנימין נתניהו: העולים צורכים כל דבר.

בנימין נתניהו: ברגע שאתה מכניס כאן אלמנט צורך, אתה מניע את כל גלגלי ההשקעה במשק – תשתיות, חינוך וכו' .

בנימין נתניהו: כל המעגלים פעלו ונתנו צמיחה ושיעורי אבטלה נמוכים עד 1995.

בנימין נתניהו: מה שקורה מ1995 והלאה, בנוסף לבעיות הטרור, זה שהמשק לא צומח מספיק ואיננו מייצר את מקומות העבודה הדרושים ביחס לגידול האוכלוסייה.

בנימין נתניהו: אף על פי שבשנה האחרונה שיעור המועסקים עלה, הרי שיעור אלה שנכנסים למעגל דורשי העבודה גם הוא עלה.

בנימין נתניהו: לי ברור שיש רק דרך אחת לשנות את המגמה שמלווה אותנו כבר 9 שנים.

יצחק הרצוג: היתה ירידה אצל בייגה.

בנימין נתניהו: הירידה היא אצלי במקרה, אבל לא חשוב.

בנימין נתניהו: גם אצל בייגה וגם אצלי כראש ממשלה היו האטות מסויימות, אבל פה יש מגמה ברורה שאי אפשר להתעלם ממנה, כל אחד מבין את זה.

בנימין נתניהו: זאת בעיה היסטורית שחוצה לתוך ממשלות שהעבודה היתה בהן, שהליכוד היה בהן.

בנימין נתניהו: אתם רואים בבירור שהאבטלה היתה נמוכה בחצי הראשון של שנות ה-90.

בנימין נתניהו: אתם רואים שכשהדבר הזה נגמר, יש עליה קבועה בשיעורי האבטלה.

בנימין נתניהו: איך אנחנו משנים את הגרף הזה?

בנימין נתניהו: איך אנחנו מורידים אותו כלפי מטה?

בנימין נתניהו: הדבר העיקרי שמעניין זה מה אנחנו יכולים לעשות, איזה שינויים ארוכי טווח אנחנו יכולים לעשות כך שהעקומה הזאת תשנה כיוון אחרי 8 שנים.

בנימין נתניהו: תפקידה של ועדת הכספים לבחון מה הם הצעדים הכלכליים שאנחנו עושים.

בנימין נתניהו: לי ברור שהדבר החיוני ביותר שיביא לשינוי המגמה הזאת זה האצה משמעותית בצמיחה.

בנימין נתניהו: מה שאנחנו נדרשים לעשות כממשלה, ככנסת, כוועדת כספים זה להגביר את הצמיחה.

בנימין נתניהו: זה היעד שלנו השנה.

בנימין נתניהו: אני רוצה להציג לכם את הצעדים שיעצימו את הצמיחה.

בנימין נתניהו: הדבר הראשון והחשוב ביותר זה הפחתת מסים.

בנימין נתניהו: האם כל הפחתת מסים מביאה צמיחה?

בנימין נתניהו: לא.

בנימין נתניהו: אבל במשק ממוסה כל כך גבוה כמו שלנו - כן.

בנימין נתניהו: האם הגענו לרמת המיסוי שכבר אין השפעה על צריכה על ידי הורדת המסים?

בנימין נתניהו: הלוואי והיינו שם .

בנימין נתניהו: לקחנו את המע"מ שהיה הגבוה ביותר בעולם, והורדנו אותו באחוז.

בנימין נתניהו: זה לוקח זמן.

בנימין נתניהו: זה יתבטא בהפחתת מחירים.

בנימין נתניהו: אנחנו הפחתנו את מס ההכנסה, גם נמשיך להפחית אותו.

בנימין נתניהו: אנחנו שוקלים גם להפחית מס חברות.

בנימין נתניהו: אלה דברים שמניעים צמיחה, מניעים השקעות, מניעים ביקושים.

בנימין נתניהו: הדבר השני שאיננו נוגע לוועדת הכנסת או ישירות לממשלה זה שער החליפין, או אם תרצו גובה הריבית.

בנימין נתניהו: ברגע זה אני לא יכול להגיד שהריבית נמצאת בגבהים אסטרונומיים.

בנימין נתניהו: כשהיא היתה בגבהים אסטרונומיים היתה לזה תרומה שלילית חזקה ביותר על אובדן תוצר, על אובדן צמיחה.

בנימין נתניהו: היום לריבית יש עדיין תרומה שלילית לצמיחה, משום שיש לנו בעיה, במיוחד עם שער הדולר.

בנימין נתניהו: אפשר להמשיך להוריד ריבית.

בנימין נתניהו: אם תשאלו מתי נתיישר עם ריביות אחרות, אז זה בכלל לא רלוונטי.

בנימין נתניהו: מה שמעניין את הממשלה זה יציבות מחירים וצמיחה.

בנימין נתניהו: אם הורדת הריבית מסייעת לצמיחה ואינה פוגעת בצורה משמעותית ביציבות המחירים, אפשר להמשיך להוריד ריבית.

בנימין נתניהו: זה פחות או יותר מה שאמר ג'ון טיילור, סגן שר האוצר האמריקני.

בנימין נתניהו: הוא אמר שאנחנו רחוקים.

בנימין נתניהו: הם דחפו את הריבית עד לאדמה.

בנימין נתניהו: איך אתה יודע אם דחפת יותר מידי?

בנימין נתניהו: כי האינפלציה מתחילה לעלות.

בנימין נתניהו: צריך לאזן בין יציבות המחירים, שזאת לא הבעיה של המשק הישראלי, לבעיה של הצמיחה.

בנימין נתניהו: מה שצריכים לעשות כמדיניות כוללת, פרט להורדת המסים, זה לאפשר את העלאת שער החליפין על ידי המשך הורדת ריבית.

בנימין נתניהו: שני הדברים האלה יצליחו להגדיל את הצמיחה מעבר למה שאנחנו מעריכים היום.

בנימין נתניהו: פירוש הדבר עוד מקומות עבודה, פירוש הדבר צמצום האבטלה.

בנימין נתניהו: בעיה כרונית במדינה זה הפקקים בתשתיות.

בנימין נתניהו: לאיפה שאתה לא זז יש לך פקק, לאיפה שאתה לא זז יש לך חסימה.

בנימין נתניהו: חסימה יכולה לבוא מתוך המשרדים, בין המשרדים, מגורמים חיצוניים ומבעיות משפטיות.

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים להתגבר על זה, או לפחות לצמצם את זה.

בנימין נתניהו: מיניתי את השר שטרית כאחראי על הדבר הזה.

בנימין נתניהו: זה תפקידו.

בנימין נתניהו: הוא צריך לזרז את התשתיות.

בנימין נתניהו: הוא צריך לפתור את הבעיות.

בנימין נתניהו: זה לא יספיק.

בנימין נתניהו: אני מבקש להעביר חוק של פרוייקטים לאומיים.

בנימין נתניהו: היתה הצעת חוק כזאת, היא כללה בין השאר פטור על מכרזים, דבר שאני לא מוכן לעשות אותו.

בנימין נתניהו: אפשר לכווץ מכרזים.

בנימין נתניהו: האלמנטים האחרים הם אלמנטים חיוביים גם בנושא הפקעות, גם בנושא תכנון.

בנימין נתניהו: אלה דברים שחייבים לזרז.

בנימין נתניהו: יש לנו יזמים חיצוניים שמתייאשים.

בנימין נתניהו: הם אומרים שהם לא רואים דבר כזה בעולם.

בנימין נתניהו: את זה אני לא יכול לפתור לבד, אני יכול לפתור יחד אתכם.

בנימין נתניהו: גם את העלאת שער החליפין אני לא יכול לפתור לבד, אפשר לפתור את זה רק עם בנק ישראל.

בנימין נתניהו: הכנסת חייבת לתת את ידה לחוק פרוייקטים לאומיים, כי אי אפשר להמשיך ככה.

בנימין נתניהו: הנושא הרביעי הוא עידוד השקעות.

בנימין נתניהו: אנחנו נביא בפניכם חוק עידוד השקעות הון.

בנימין נתניהו: אנחנו בשלבים הסופיים של גיבוש החוק.

בנימין נתניהו: העניין האחרון שאתם חייבים לעזור לנו בו זה הגדלת המיסוי על העובדים הזרים.

בנימין נתניהו: ברגע שאנחנו לא מגדילים את המיסוי על העובדים הזרים, אנחנו פשוט מייצרים אבטלה.

בנימין נתניהו: העובדים הזרים נכנסים במקומות שישראלים אמורים להיכנס אליהם.

בנימין נתניהו: אנחנו נביא הצעה למיסוי עובדים זרים.

בנימין נתניהו: זה דבר שחייב לעבור.

בנימין נתניהו: אנחנו לא יכולים להשלים עם עקומה עולה במשך 9 שנים.

בנימין נתניהו: זה צבא שלם שמזיז הצידה את העובדים הישראלים.

בנימין נתניהו: אנחנו נמשיך להקפיא את הוצאות הממשלה.

בנימין נתניהו: כל הדברים שקראתי בעיתונים טובים לעיתונים, הם לא משקפים את הנחישות שלנו לשמר את רמת ההוצאה.

בנימין נתניהו: אנחנו נחושים בזה משום שזה דבר הכרחי.

בנימין נתניהו: יש יוצא מן הכלל שזה הגדר.

בנימין נתניהו: לא נדרשנו עד לרגע זה לפרוץ תקציב בשביל גדר.

בנימין נתניהו: אף מטר אחד של הגדר לא התעכב כתוצאה ממחסור תקציבי.

בנימין נתניהו: אנחנו נותנים מקדמות, אנחנו מתווכחים, אבל אנחנו לא עוצרים.

בנימין נתניהו: האפשרות היחידה שתצריך פעולה חריגה זה רק אם יוחלט על מכפלות גדולות מאוד בקצב בניית הגדר.

בנימין נתניהו: ברגע זה אנחנו מתוקצבים.

בנימין נתניהו: שימוש בעודפי הכנסות הולך לשתי מטרות: המשך הורדת מסים והפחתת הגירעון .

בנימין נתניהו: אמרתי בממשלה שכל העולם מסתכל עלינו.

בנימין נתניהו: אנחנו לא הספקנו להוריד את המע"מ, וכבר פנו אלינו מקרן המטבע הבינלאומית בשאלה למה לא הורדנו את הגירעון.

בנימין נתניהו: כל תזוזה נמדדת.

בנימין נתניהו: הם רוצים לראות אם הגענו לבגרות כזאת שאנחנו יכולים לשלוט בהוצאות שלנו, או שאנחנו פזרנים.

בנימין נתניהו: אנחנו הולכים לעשות משהו שיש לו חשיבות תקדימית.

בנימין נתניהו: במשך שנות קיומה של המדינה לא עשינו פעולות אמיתיות מרחיקות לכת כדי לנפות שקרנים ורמאים מנזקקים אמיתיים.

בנימין נתניהו: כתוצאה מזה היכולת שלנו לתת לנזקקים אמיתיים הולכת ונשחקת.

בנימין נתניהו: הביטוח הלאומי עשה מדגם, כשלפי המדגם יש 6000 מקרים.

בנימין נתניהו: .

חיים אורון: זה לא מדגם.

חיים אורון: מדובר על 6000 אנשים שחשדו בהם.

בנימין נתניהו: אנחנו הולכים לפעול יחד עם המשרד לביטחון פנים נגד אלה שמרמים את הביטוח הלאומי.

בנימין נתניהו: הגיע הזמן לעשות את זה.

בנימין נתניהו: זה ייתן חיסכון בהוצאות הממשלה.

בנימין נתניהו: כל אזרח צריך להבין שהוא לא פראייר.

בנימין נתניהו: אני לא יודע אם זה יגדיל את העבודה, אבל זה בטוח ילבין הכנסה.

בנימין נתניהו: יש 4 רפורמות מרכזיות שאנחנו רוצים לעשות.

בנימין נתניהו: הרפורמה הראשונה היא בנמלים.

בנימין נתניהו: המו"מ מוצה.

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים להביא ל-2 נמלים מתחרים – אשדוד וחיפה.

יצחק הרצוג: בהסכמה?

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים להפריט את הנמלים.

בנימין נתניהו: העובדים יקבלו חלק יפה מאותה הפרטה.

בנימין נתניהו: הם מסודרים.

בנימין נתניהו: אני לא יכול להגיד לכם שנכדיהם יעבדו בנמלים, אבל הם יצאו יפה מאוד.

בנימין נתניהו: זה המחיר.

בנימין נתניהו: הם יתנו לנו להניע נמלים תחרותיים.

בנימין נתניהו: אין סיבה שהדבר הזה לא יעבור.

בנימין נתניהו: יש התנגדות מאוד חזקה מצד גורמים מסויימים שרוצים לשמר את המבנה הקיים.

בנימין נתניהו: המבנה הקיים לא ישומר.

בנימין נתניהו: אני מקווה שנגיע להסכמה, אבל אם לא - נלך לחקיקה.

בנימין נתניהו: ישראל לא תהיה הדינוזאור האחרון בנמלים.

אברהם הירשזון: ביקשתי לקיים ישיבה בנושא הנמלים לפני שנעביר או לא נעביר את הצעת החוק.

בנימין נתניהו: בקשה.

בנימין נתניהו: אנחנו השקענו במהלך הזה הרבה מאוד זמן.

בנימין נתניהו: אנחנו מוכנים להשקיע אמצעים בפתרון הבעיה.

בנימין נתניהו: אם יש רצון טוב זה ייפתר.

בנימין נתניהו: היינו מאוד נדיבים במו"מ, אבל אם אין כוונה ללכת על דבר כזה, לא תהיה לנו ברירה אלא ללכת לחקיקה.

בנימין נתניהו: הנמלים יהיו פתוחים.

איוב קרא: גם אם יעשו הפגנות.

איוב קרא: .

בנימין נתניהו: דבר נוסף שאנחנו רוצים לעשות זה רפורמה בשוק ההון.

בנימין נתניהו: מערכת הבנקאות שלנו היא מערכת הלימפה של הכלכלה.

בנימין נתניהו: יש הרבה חסמים שמונעים זרימה נכונה, זרימה חופשית וגם זרימה תחרותית של המשאב העיקרי שנקרא כסף.

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים להביא רפורמה יסודית.

בנימין נתניהו: ביקשתי מיוסי בכר לרכז אותה.

אברהם הירשזון: אנחנו הקמנו צוות חיצוני יחד עם צוות מהוועדה.

בנימין נתניהו: אני מבקש שתשבו עם יוסי.

אברהם הירשזון: אנחנו יכולים גם לקחת את האוצר לתוך העניין.

בנימין נתניהו: אני חושב שהיה כדאי למזג את הדיונים האלה.

בנימין נתניהו: אנחנו נשמח לעשות את זה.

בנימין נתניהו: הריכוזיות בשוק ההון חייבת להשתנות.

בנימין נתניהו: אנחנו חייבים להפחית אותה ובעצם לבטל אותה.

בנימין נתניהו: הריכוזיות מביאה לכך שאין תחרותיות בין הבנקים, שהבנקים מעורבים בכל המהלכים הפיננסים – בקרנות הנאמנות, בקופות הגמל .

אברהם שוחט: אתה נסוגת מעמדתך בעניין הזה.

בנימין נתניהו: לא נסוגתי.

אברהם הירשזון: אם אומר לך שר האוצר שהוא רוצה רפורמה מקפת, זאת אומרת שהוא רוצה דיון רציני.

בנימין נתניהו: אנחנו נצליח לעשות רק חלק מהרפורמה בשוק הנדל"ן.

בנימין נתניהו: מראש אני יודע להגיד שאנחנו רק נתחיל בה, אני לא חושב שנשלים אותה.

בנימין נתניהו: יש 3 מרכיבים ברפורמה בשוק הנדל"ן.

בנימין נתניהו: המרכיב הראשון זה הrit.

בנימין נתניהו: מי משקיע בנדל"ן?

בנימין נתניהו: האזרח הפשוט לא משקיע בנדל"ן.

בנימין נתניהו: ב7 מדינות בארצות הברית יש דבר שנקרא real estate investment tax.

בנימין נתניהו: זה מאפשר לאזרח הפשוט, למשקיע הקטן להיכנס לקרן בנדל"ן.

בנימין נתניהו: הקרן הזאת סחירה.

בנימין נתניהו: יש פעולות מסויימות שאנחנו צריכים להשלים.

בנימין נתניהו: הרפורמה הזאת נכנסת תוך חודשיים לשוק.

בנימין נתניהו: שני המרכיבים הנוספים יותר קשים, יהיה קשה להשלים אותם השנה.

בנימין נתניהו: האחד זה רפורמה בוועדות המחוזיות ובוועדות הארציות.

בנימין נתניהו: כל תהליך הוועדות מסורבל מידי, הוא חייב להשתנות.

בנימין נתניהו: אני הייתי רוצה שנדון בזה.

בנימין נתניהו: חסם גדול יותר זה ש93% מקרקעות המדינה מנוהלות על ידי מינהל מקרקעי ישראל.

בנימין נתניהו: זה צריך לעבור רפורמה יסודית.

בנימין נתניהו: אני חושב שיש חוסר יעילות משוועת.

בנימין נתניהו: זה חסם אדיר לכל דבר.

בנימין נתניהו: החסמים בשוק הנדל"ן חוסמים התפתחות לרוחב הכלכלה.

בנימין נתניהו: אני לא משלה את עצמי שנגיע לפתרונות בסעיף השני והשלישי במהלך השנה, אבל אני מציע שנתחיל.

אלי אפללו: מה עם האפוטרופוס?

שר האוצר ביבי נתניהו: הרפורמה האחרונה שאנחנו רוצים להתחיל בה השנה, ואם אפשר גם להשלים אותה, היא רפורמה ברגולציה.

שר האוצר ביבי נתניהו: בישראל יש רגולטורים רבי עוצמה.

שר האוצר ביבי נתניהו: הדבר המעניין הוא שהרגולטור הוא אדם אחד.

שר האוצר ביבי נתניהו: עדיף שתהיה מועצה מעל הרגולטור.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו שוקלים לעשות איזו שהיא התאמה לרפורמה ברגולציה שנעשתה בבריטניה.

שר האוצר ביבי נתניהו: אני אשמח אם יצטרפו אלי כמה חברי הוועדה לנסיעה.

אברהם הירשזון: הוועדה שהקמנו עוסקת בשלושה נושאים: בנקאות, חוק בנק ישראל ורגולציה.

אברהם הירשזון: אני אשמח אם נשתף פעולה.

שר האוצר ביבי נתניהו: המטרה שלנו היא להביא לצמיחה משמעותית של 4%-5% במשך 10 שנים.

שר האוצר ביבי נתניהו: זאת הדרך היחידה של מדינת ישראל להתחיל לממש את הפוטנציאל שגלום במשק, בעם הזה, במדינה הזאת.

שר האוצר ביבי נתניהו: יש רפורמות מרחיקות לכת שאנחנו צריכים לעשות.

שר האוצר ביבי נתניהו: הרפורמה ברגולציה חשובה, משום שהרגולטורים תוקעים את השוק.

שר האוצר ביבי נתניהו: הם לא עושים את זה בכוונה, הם לא אנשים רעים, אבל אם יש לך אדם אחד שקובע איך השוק יתנהל , כמה שהוא יהיה מוכשר וכמה שיהיה חכם הוא בסוף יטעה.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו לא רוצים להכניס אדם אחד, אלא מועצה.

שר האוצר ביבי נתניהו: לא צריך ללכת לרגולטור אחד, שני, שלישי או רביעי עד שאתה מקבל החלטה.

שר האוצר ביבי נתניהו: כל אלה חסמים לעסקים.

שר האוצר ביבי נתניהו: תהיה תחנה אחת של כל הרגולטורים ביחד.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו נצמצם את הרגולציה איפה שאנחנו יכולים.

שר האוצר ביבי נתניהו: יהיה בית אחד.

שר האוצר ביבי נתניהו: זה אומר שהרגולציה תצא מהמחלקות השונות.

שר האוצר ביבי נתניהו: הרגולטור על הביטוח ייצא ממשרד האוצר, הרגולטור על הבנקים ייצא מבנק ישראל.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו מדברים על שינוי מבני גדול מאוד.

שר האוצר ביבי נתניהו: הכוונה העיקרית של הרגולציה היא לאפשר לעסקים להתפתח, להגן על הצרכן, להגן על האזרח, לא למנוע על ידי עודף רגולציה פיתוח של השווקים, פיתוח של העסקים ופיתוח של מקומות עבודה.

שר האוצר ביבי נתניהו: זה שינוי מאוד יסודי.

שר האוצר ביבי נתניהו: אני מקבל בברכה את הצעתו של היושב-ראש שנעבוד יחד.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו בתשתיות הגענו פחות או יותר לכלל החלטה להתחיל את הפעולות לתכנון ופריסת הרכבת לאילת.

שר האוצר ביבי נתניהו: על הגשר היבשתי יש סימן שאלה.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו מחכים לסיום המחקר, שאמור להגיע עוד 3 שבועות.

שר האוצר ביבי נתניהו: המשמעות של זה היא הגשמת חזון ארוך ימים של מנהיגי המדינה, של אזרחי המדינה.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו רוצים להתחיל להניע את פיתוח הנגב.

שר האוצר ביבי נתניהו: הנגב הוא 70 אחוז מהשטח שלנו.

שר האוצר ביבי נתניהו: זה יכול להשתנות.

שר האוצר ביבי נתניהו: התנאים שמנעו את ההתפתחות הזאת לפני 50 שנה כבר לא קיימים היום.

שר האוצר ביבי נתניהו: כל הטכנולוגיה השתנתה.

שר האוצר ביבי נתניהו: היתרונות האיכותיים של חיים במדבר יותר ברורים.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו מתכוונים ליצור מוקד אחד באילת.

שר האוצר ביבי נתניהו: יש שם השקעות גדולות.

שר האוצר ביבי נתניהו: אני בפירוש מתכוון להביא הצעה לפיתוח קזינו באילת .

שר האוצר ביבי נתניהו: עדיף שיהמרו בצורה מבוקרת על החוף, מאשר בצורה פושעת ובלתי מבוקרת כמה מאות מטרים מחוץ לחוף.

שר האוצר ביבי נתניהו: זה יכול להשתלב עם פרוייקטים תיירותיים.

שר האוצר ביבי נתניהו: אם הרכבת תהיה 3 שעות מתל-אביב לאילת זה יהיה הישג.

שר האוצר ביבי נתניהו: אם בדרך תהיה עיר נוספת בערבה, אז אתה תתחיל לפתח תיירות חורף.

שר האוצר ביבי נתניהו: אלה דברים משמעותיים שיכולים לתת תנופה גדולה לצמיחה.

שר האוצר ביבי נתניהו: האם נוכל להשתמש בקו הזה גם בגשר היבשתי?

שר האוצר ביבי נתניהו: ימים או שבועות יגידו.

שר האוצר ביבי נתניהו: הדבר השני שהוא חשוב זה ההפרטות שמכניסות כסף משמעותי, אם אפשר גם כסף זר לכלכלת המדינה.

שר האוצר ביבי נתניהו: הרבה כסף מתחיל לעמוד בשערים.

שר האוצר ביבי נתניהו: כבר נכנס כסף, היתה עליה בהשקעות בשנת 2003.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו רוצים אינפוזיה חזקה מאוד.

שר האוצר ביבי נתניהו: זה אומר הפרטת בנק דיסקונט.

שר האוצר ביבי נתניהו: מבחינת האוצר אפשר לעשות את זה במהירות רבה מאוד.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו יכולים להציע את בנק דיסקונט כמות שהוא, כשהמחיר של ההצעה ישקף את הצורך להגיע אחר כך להסדר עם העובדים.

שר האוצר ביבי נתניהו: הכוונה שלנו היא לעשות את זה במהירות האפשרית.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו לא נהיה החסם.

שר האוצר ביבי נתניהו: אני מאוד מקווה שבנק ישראל לא יהיה חסם.

שר האוצר ביבי נתניהו: אפשר להניע את התהליכים האלה במהירות.

שר האוצר ביבי נתניהו: אתה יכול לדעת אם יש למישהו כשירות כללית, אם הוא סוחר סמים, אם הוא מבריח נשק, אם יש או אין לו יסודות פיננסים.

שר האוצר ביבי נתניהו: זה לא קשור אם אתה אוהב אותו או לא אוהב אותו.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו לא יכולים לסבול את הבירוקרטיה שליוותה את התהליכים לאורך השנים.

שר האוצר ביבי נתניהו: למשק אין זמן.

שר האוצר ביבי נתניהו: אני התנסיתי בהפרטת בנק.

שר האוצר ביבי נתניהו: התהליכים האלה ארוכים מידי.

שר האוצר ביבי נתניהו: כל הרגולטורים צריכים להיכנס למציאות חדשה.

שר האוצר ביבי נתניהו: חייבים לעבוד במלוא המהירות.

שר האוצר ביבי נתניהו: כשיש משבר או צרכים לאומיים עודפים אז עובדים סביב השעון.

שר האוצר ביבי נתניהו: הוועדה הזאת עושה את זה.

שר האוצר ביבי נתניהו: את התוכנית הכלכלית הכנו בכמה שבועות.

שר האוצר ביבי נתניהו: הפרטת בנק דיסקונט מחייבת תזוזה מהירה.

שר האוצר ביבי נתניהו: אם צריך עוד 10 בודקים, עוד 20 בודקים..

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו באוצר לא נעכב את ההפרטה הזאת אפילו דקה.

שר האוצר ביבי נתניהו: אנחנו מצפים מבנק ישראל שיעבוד במהירות האפשרית, כדי לתת אישור, או שלפחות יגיד מי לא.

שר האוצר ביבי נתניהו: בנק דיסקונט, בזק ובז"ן במהירות האפשרית.

אברהם שוחט: פתחתם את דיסקונט למכרז?

בנימין נתניהו: פותחים את זה למכרז.

בנימין נתניהו: אנחנו לא מעכבים את זה.

בנימין נתניהו: לגבי בז"ן אנחנו לא מדברים על אפשרות של מכירה, אלא על אפשרות של פיצול.

בנימין נתניהו: זאת הנטייה הדומיננטית באוצר.

בנימין נתניהו: אני עוד לא מצאתי מדינה בגודל שלנו – יכול להיות שאני אמצא - שיש לה בתי זיקוק מפוצלים בגודל שיש לנו.

בנימין נתניהו: אני מתעקש על הפיצול.

בנימין נתניהו: אני רוצה ליצור 2,3 דוגמאות של פיצול בהיקף של שוק הדלק שיש לנו כאן.

חיים אורון: אם זה לא מפוצל...

בנימין נתניהו: עדיף לי - אם בכלל - מונופול.

בנימין נתניהו: אני לא אמכור אותו למי שאתה חושב.

חיים אורון: אני לא חושב על אף אחד.

אברהם שוחט: יש 4 חברות שצריך לפצל.

בנימין נתניהו: אנחנו לא מוכרים מונופול.

בנימין נתניהו: יש במקרה תחרות בייבוא דלקים.

אברהם שוחט: בשוליים.

בנימין נתניהו: אם חברה עושה את כל עסקיה בחו"ל, ניתנת לה..

בנימין נתניהו: הדבר הזה מיועד למטה של החברה, להנהלה שלה – דירות, משרדים, מכוניות.

בנימין נתניהו: אתה ממסה חלק מסויים מהפעילות באחוזים בודדים .

בנימין נתניהו: הדבר הזה מביא השקעות, הוא מביא גם את האנשים הדומיננטיים בכלכלה העולמית.

בנימין נתניהו: הניסיון מראה שברגע שהם נמצאים במקום, הם מבקרים במקום או מושקעים במקום הם מרחיבים את ההשקעה.

בנימין נתניהו: אני חושב שהרבה יהודים ירצו שתהיה להם פינה של ביטחון.

בנימין נתניהו: כמובן שזה יחייב בדיקות כדי למנוע שחברות ישראליות יעשו כאן איזה שהוא מהלך סיבובי.

בנימין נתניהו: המודל הזה מנוסה עכשיו בהצלחה בכמה וכמה מדינות.

בנימין נתניהו: אני חושב שכדאי שנהיה אחת מהמדינות.

בנימין נתניהו: המטרה העיקרית שלנו היא האצת הצמיחה.

בנימין נתניהו: זה מחייב את האוצר להפחית מסים, את בנק ישראל להעלות את שער החליפין, ואת וועדת הכספים והכנסת לאשר לנו מיסוי עובדים זרים.

אבשלום וילן: אי אפשר, עם כל הכבוד, להפר חוק.

אבשלום וילן: ישראל חתומה על אמנה בינלאומית.

יצחק הרצוג: תודה על הסקירה.

יצחק הרצוג: שמת על השולחן שורה מאוד מפורטת של נושאים, שהם כולם נושאים כבדים ומשמעותיים.

יצחק הרצוג: לפעמים יש לי הרגשה שתחת הכמות הגדולה של הנושאים לא רואים את היער.

יצחק הרצוג: אתה אמרת שנה שלמה: "צאו לעבודה".

יצחק הרצוג: היום אתה מודה שאין מקומות עבודה.

יצחק הרצוג: אנחנו טענו את זה כל הזמן.

בנימין נתניהו: עובדתית זה לא נכון.

בנימין נתניהו: אין מעבר, אבל יש מקומות עבודה.

יצחק הרצוג: אין לכם מיפוי נכון של המובטלים.

יצחק הרצוג: יש הנחה שחלק מהמובטלים הם אזרחים שבאים ממקומות מסויימים, למשל מהפריפריה.

יצחק הרצוג: היום יש לך אבטלה בקרב צעירים, בקרב כאלה שיצאו מהצבא.

יצחק הרצוג: כרגע יש לך שיא באבטלה.

יצחק הרצוג: היא נובעת מהעובדה ששיתקתם את כוח הצריכה של הצרכן הישראלי.

יצחק הרצוג: גם אם הורדתם מיסי קנייה זה לא מה שישפיע.

יצחק הרצוג: מה שישפיע זה היכולת של המשפחה הישראלית לשרוד.

יצחק הרצוג: כרגע היא לא שורדת.

יצחק הרצוג: מעמד הביניים, שלכאורה אמור לצרוך, הולך ויורד למטה.

יצחק הרצוג: הנושא השני שאני רוצה שתתייחס אליו זה העלייה הדרמטית בהר השקלים.

יצחק הרצוג: כשאתה מדבר על נושא הריבית, אתה חייב להתייחס למדיניות בנק ישראל.

יצחק הרצוג: קל להאשים את כל הרגולטורים האחרים, הם באמת במקרים מסויימים גורמים בעיה, אבל באוצר יש לך חוסר קוהרנטיות מוחלטת בין האגפים השונים.

יצחק הרצוג: אתה תמצא שאגפים אצלך משתקים את שוק הנדל"ן.

יצחק הרצוג: מיליון וחצי שקלים המשרד שלך מעכב לתשלומים לספקים, שזה אומר חצי מיליארד..

בנימין נתניהו: לא ראית את הידיעה בעיתון?

יצחק הרצוג: אתה מעכב 400 מיליון לבתי חולים ועוד 400 מיליון למערכת הביטחון.

יצחק הרצוג: הנציג שלך ישב פה ואמר שהוא רוצה להחליף חשבים בבתי החולים ולכן הוא לא מעביר 400 מיליון.

איתן רוב: יש שם בעיה עם חברת "שראל".

יצחק הרצוג: זה לא רק "שראל".

יצחק הרצוג: מדובר בעסקים קטנים ובינוניים שמתמוטטים.

יצחק הרצוג: תסתכל על כל מכרזי ההתפלה.

יצחק הרצוג: בראש וראשונה זה מתחיל בוועדות המכרזים אצלך.

בנימין נתניהו: ירון זליכה, החשכ"ל, סגר את החובות.

בנימין נתניהו: הוא עשה את זה ב-6 שבועות.

בנימין נתניהו: העובדה שיש לך בין המשרדים ובתוך המשרדים, לרבות משרד האוצר, חלקים של בירוקרטיה שתמיד מתנגשים זה בזה זאת הסיבה למינויו של השר שטרית.

יצחק הרצוג: דרך אגב, לוועדה לתשתיות לאומיות אין יושב-ראש.

יצחק הרצוג: הבעיה היא גם אצלכם בבית.

בנימין נתניהו: אתה מתכוון לרוחב הממשלה.

יצחק הרצוג: נכון.

בנימין נתניהו: אני דיברתי עם השר פריצקי, הוא לא התנגד למינויו של השר שטרית.

בנימין נתניהו: הם יצטרכו לעבוד יחדיו.

יצחק הרצוג: הנושא האחרון הוא נושא הרגולטורים.

יצחק הרצוג: אחת הבעיות שיש לך היא שכל רגולטור אמון על חוק אחר.

יצחק הרצוג: לכל אחד יש את תפיסת עולמו.

יצחק הרצוג: יואב להמן, לדוגמה, רואה את הצרכן הקטן שלא יהיה לו בנק למסחר 2.

יצחק הרצוג: אתה תצטרך להביא הצעה מאוזנת, כי גם בחסמים יש נושא של איכות סביבה שהוא לגיטימי, ויש גם טענות של אזרחים שהן לגיטימיות.

בנימין נתניהו: הרפורמה המורכבת ביותר שניגע בה השנה היא הרפורמה של רגולציה, כי היא עוסקת בתפר בין השוק להעדר שוק.

בנימין נתניהו: זה קשה מאוד.

יצחק הרצוג: אם את מדבר על עידוד תעסוקה, אני אתן לך לדוגמה את ענף התיירות.

יצחק הרצוג: די בקלות המשרד שלך היה יכול למנף את ענף התיירות.

יצחק הרצוג: הבעיה היא שהשר מסתובב בעולם ומנגח את ראש הממשלה והממשלה.

יצחק הרצוג: אם הייתם נותנים כסף לענף כזה ולענפים אחרים, היו לך ענפים מוטי צמיחה ותעסוקה הרבה יותר מהירים.

בנימין נתניהו: נתנו לעידוד התיירות.

בנימין נתניהו: סיכמתי עם השר אלון שעל כל 100 אלף תיירים שהוא מביא הוא מקבל כסף.

בנימין נתניהו: לגבי הר השקלים אנחנו רוצים הפחתות מדודות של המסים.

בנימין נתניהו: מספר מקומות העבודה גדל, גם מספר המועסקים הישראלים גדל .

בנימין נתניהו: המטרה שלנו היא להגדיל באופן משמעותי את מקומות העבודה.

בנימין נתניהו: יש המון מקומות עבודה שלא נתפסו על ידי ישראלים.

אברהם שוחט: לא פלא שלא אמרת מילה אחת בכל הדברים שלך על הרשתות החברתיות.

אברהם שוחט: זה מבטא את הקונספט.

אברהם שוחט: נכון שמ1992 ל1996 היתה עלייה.

אברהם שוחט: דרך אגב, היא המשיכה עד שנת 2000.

אברהם שוחט: היו שנתיים עם 200 אלף עולים.

אברהם שוחט: זה התייצב על 80 אלף עולים עד שנת 1997, כשלאחר מכן זה התחיל לרדת בהדרגה ולצערי הרב השנה הגענו ל23 אלף עולים.

אברהם שוחט: תהליך הספיגה של העלייה לא היה נקודתי בשנה שבה הגיעו העולים.

אברהם שוחט: מה שנתן את הצמיחה ב1992- 1996 זה תהליך השלום.

אברהם שוחט: כל מי שהיה במשחק הזה יודע שזה היה הסיפור האמיתי.

אברהם שוחט: ב-1992 היה מפנה ברור ביותר.

אברהם שוחט: האבטלה ירדה מ11.5 אחוז ל6.4 אחוז ב-4 שנים, תוך כדי קליטה של קרוב ל-800 אלף עולים חדשים.

בנימין נתניהו: מה אתה מציע?

בנימין נתניהו: שנפתח בתהליך שלום עם ערפאת?

אברהם שוחט: אני משתמש בדברים לצורך הניתוח של התנהלות המשק.

בנימין נתניהו: אני מסכים ששלום יעזור לכלכלה.

בנימין נתניהו: מה המסקנה האופרטיבית?

אברהם שוחט: ביבי, אני לא נכנס לנישה הזאת, רק ציינתי עובדה.

אברהם שוחט: מה קרה ב1996?

אברהם שוחט: אתה יודע טוב מה קרה.

אברהם שוחט: נוצרה אווירה שהעסק הולך להיעצר ואין על מה לדבר.

אברהם שוחט: המשק התחיל להתבסס בכיוון של מיתון - מצמיחה ממוצעת של 6% ירדנו עד שב1999 הגענו ל0 גידול בתוצר.

אברהם שוחט: שנת 2000 היתה שנה מיוחדת בגלל ההיי-טק.

אברהם שוחט: היא נתנה שינוי מוחלט במשק הישראלי באספקט של גביית המסים.

אברהם שוחט: הורדנו את המכס במיליארד וחצי ואת הגירעון ל-0.

אברהם שוחט: באותה שנה לא רק שהורדנו את הגירעון ל-0, היה 5 מיליארד שקל.

אברהם שוחט: .

בנימין נתניהו: אני מסכים ששלום תורם, אבל מה המסקנה האופרטיבית?

אברהם שוחט: זאת לא רק בעיית השלום.

אברהם שוחט: העובדה היא שהמשק מ7% צמיחה צנח לאן שהוא צנח, כאשר עכשיו יש התאוששות מסויימת .

אברהם שוחט: אי אפשר להגיד שלא, כי יש הבדל בין 1.2% צמיחה ב2003 ל מינוס 0.8%.

אברהם שוחט: יש התאוששות בעולם, יש התאוששות בהיי-טק, קרה מה שקרה בעיראק וגם נעשו מספר דברים בתחום הכלכלי שלנו.

אברהם שוחט: את המינון כל אחד יבחר לעצמו, אבל ברור שכל נושא לא מבודד בפני עצמו.

אברהם שוחט: אני מסכים איתך שהצמיחה זה הדבר הכי חשוב.

אברהם שוחט: למה?

אברהם שוחט: כי היא יוצרת מקורות.

אברהם שוחט: כשהיא יוצרת מקורות הגירעון יותר קטן.

אברהם שוחט: החוב שלנו גדל ב100 מיליארד שקל ב-3 שנים .

אברהם שוחט: על זה משלמים 7,8 מיליארד שקל כל שנה ריבית מתוך התקציב.

אברהם שוחט: מה עושים?

אברהם שוחט: מכיוון שהמשק לא צומח, ואת הריבית הנוספת הזאת צריך לשלם, הולכים ומקצצים בשירותים.

בנימין נתניהו: לא עשיתי סקירת מקרו.

אברהם שוחט: עשית.

חיים אורון: כתבת הורדת מס והורדת גירעון, לא הורדת חוב.

בנימין נתניהו: ראה התנהגות של תל"ג, תוצר, גירעון.

אברהם שוחט: כל אחד יודע שהורדת מס זה דבר חיובי למשק.

אברהם שוחט: כל דבר צריך להיות במינון הנכון ובעיתוי הנכון.

אברהם שוחט: השאלה מי משלם את המחיר.

אברהם שוחט: אם המשק היה צומח בצורה מטורפת והיית בא ואומר שאתה מוריד את הגירעון או שאתה מוריד מס – אהלן וסהלן, אבל כשהמשק מצטמצם ואתה צריך להרוס את החינוך ,להרוס את הבריאות לא בגבול ההתייעלות.

אברהם שוחט: .

אברהם שוחט: ביבי, זה לא בגבול ההתייעלות.

אברהם שוחט: אל תשלה את עצמך.

אברהם שוחט: התקציב של הרשויות המקומיות זה לא בגבול ההתייעלות, זה מעבר לזה.

אברהם שוחט: זה מהלך שגוי כלכלית ופוליטית.

אברהם שוחט: בתהליך הזה, עם כל הרצון לצמיחה, אתה צריך להסתכל אחורה ולראות מה עשית.

אברהם שוחט: הלכת ועשית הקלה במס הכנסה, כשבמקביל, תוך יום או יומיים, הבאת קיצוצים.

אברהם שוחט: אתה מדבר על חזון הנגב.

אברהם שוחט: הלוואי שתצליח.

אברהם שוחט: ביבי, אני אומר לך שלחצי מערי הפיתוח לא יהיה לאן לבוא, כי ביטלתם חלק מהטבות המס, כי ביטלתם את המענק לקנות דירה, כי העלתם את מחירי הקרקעות, כי קיצצתם את המענק ליישובים.

אברהם שוחט: אנשים בעלי יכולת לא יישארו שם.

אברהם שוחט: את רוב חיי שיחקתי במשחק הזה.

אברהם שוחט: גם היום אני רואה מה שקורה שם.

אברהם שוחט: המחלוקת בינינו היא לא על כך שהגידול בתוצר הוא דבר נפלא או על כך שהורדת מסים זה דבר חיובי ונכון במשק, אלא על המחיר ועל המינון.

אברהם שוחט: אתה קראת את הדברים באופן חד-ממדי.

אברהם שוחט: אתה תקבל את הנתונים בדיווח על קו העוני.

אברהם שוחט: אנחנו נקבל עם אחר לחלוטין, עם רמת שירותים אחרת לחלוטין.

אברהם שוחט: יותר אנשים יקנו שירותי חינוך בכספם, יותר אנשים יקנו שירותי בריאות בכספם.

אברהם שוחט: הנושא המדיני והתקווה להסדר הוא מנוע הצמיחה הגדול ביותר, אבל הוא לא היחידי.

אברהם שוחט: אם הממשלה תפנה את רצועת עזה, זה יהיה המהלך הכלכלי הכי חשוב שיקרה השנה.

אברהם שוחט: אם ממשלת ישראל תתכנס ותחליט שיוצאים מכל רצועת עזה על כל ההתנחלויות - משמעות ההחלטה הזאת היא יציאה מיהודה ושומרון - זה הדבר שישפיע כלכלית יותר מכל הרגולציות ומכל המספרים ומכל הדיבורים.

אברהם שוחט: מהר מאוד יראו את ההשפעה החיובית.

חיים אורון: אתה ניגנת פה שיר עם תו אחד, כאשר אני יודע שבפרטיטורה שלך יש עוד תווים.

חיים אורון: ההבדל בין השיר שאתה מנגן לשיר שאני מנגן זה שאצלך התווים האחרים הם נגזרת מהדבר הזה, ואילו אצלי התווים הם חלק מהמחיר.

חיים אורון: כל עוד אתה לא מציג לנו את המחיר כחלק מהמנגינה הזאת המנגינה מזייפת.

חיים אורון: אין ויכוח על צמיחה.

חיים אורון: יש ויכוח למה הגענו לשיעורים האלה.

חיים אורון: אני הבוקר קיבלתי את המסמך של משרד השיכון.

חיים אורון: לא היתה שנה כזאת.

חיים אורון: 23 אלף התחלות בנייה.

חיים אורון: זה פחות מחצי בכל הפרמטרים.

חיים אורון: לא היתה צריכת מלט כזאת כמו שהיתה השנה.

חיים אורון: אתה מכיר משק ישראלי שצומח בשיעור משמעותי כשהבנייה נמצאת במקום שהיא נמצאת?

חיים אורון: היתה פעם שנה כזאת בארץ?

חיים אורון: אולי לא טוב שיש לבנייה משקל כפי שיש לה.

חיים אורון: אנחנו נמצאים היום בשלב של צמיחה.

חיים אורון: לא במקרה הורדת החוב לא מופיעה אצלך.

חיים אורון: ה-7 מיליארד שקל שבייגה הזכיר יופיעו בשנה הבאה בתקציב הזה.

חיים אורון: מבחינתך גידול במקורות הוא לא יעד להקטנת החוב.

חיים אורון: אתה לא רוצה להגדיל מקורות בתקציב, אתה אומר את זה גם בגלוי.

בנימין נתניהו: אתה בהחלט צודק.

בנימין נתניהו: היקף הוצאות הממשלה של מדינת ישראל הוא הגבוה ביותר מבין הכלכלות בעולם.

חיים אורון: מה הוא סל המצרכים שמקבל אזרח ישראלי מהממשלה שלו בהשוואה לארצות העולם?

חיים אורון: או שהפער לא קיים, או שהוא הרבה יותר קטן, כי אתה לא מכניס את החוב, אתה לא מכניס את הדלתא של הוצאות הביטחון .

חיים אורון: כשזה מגיע לאמא עם שני ילדיה שצריכה לקבל חינוך, שצריכה לקבל בריאות ושירותי רווחה, אז או שהפער לא קיים בכלל - ואני לא מדבר על גודל התל"ג שהולכים ויורדים בו.

שר האוצר ביבי נתניהו: אני לא מבין לאן אתה מוביל.

שר האוצר ביבי נתניהו: מה אתה רוצה שנעשה?

שר האוצר ביבי נתניהו: שנגיד שאין לנו ריבית, שאין לנו תשלומי ביטחון?

חיים אורון: אני רוצה שנציג סדרי עדיפויות אחרים.

חיים אורון: זה הויכוח.

חיים אורון: מזה שנה אני מאוד שמח לנהל איתך את הויכוח, כי איתך הויכוח מתנהל ברמה העקרונית שלו.

חיים אורון: איך אמרו העיתונים?

חיים אורון: כולם אומרים את אותו הדבר, לא חשוב מי שר האוצר.

חיים אורון: אני אומר שאתה אומר אחרת.

חיים אורון: עם מה שאתה אומר אני מנסה להתמודד .

חיים אורון: אין אפשרות להגיע במדינת ישראל לשיעורי צמיחה בשיעורים שאתה מדבר עליהם – 4,5 אחוזים בשנה - עם פערים כמו שקיימים היום בחינוך.

חיים אורון: כשאתה בא ואומר שיש מחיר חברתי למדינה שמגיעה לשיא עולמי לא רק בגובה המס העקיף אלא גם בגובה הפערים החברתיים, אז נשאלת השאלה הבאה: איזה משקל יש לכל אחד מהסעיפים האלה.

חיים אורון: אני מודה שאצלי יש משקל יותר גדול מאשר אצלך.

חיים אורון: כאשר אתה בא ואומר שאתה רוצה לצמצם את הרגולציה במשק - יכול להיות שאני מסכים לזה – אז אני זוכר מאיפה באה הרגולציה.

חיים אורון: מה הסבירו לי בבית ספר הזה פה?

חיים אורון: שניתן לשוק לעבוד באופן חופשי, כשאנחנו נגן מפני הריכוזיות ומפני המניפולציות באמצעות הרגולטורים.

חיים אורון: עכשיו פתאום הרגולטורים עושים בעיות.

חיים אורון: הרגולטורים האלה צמחו לשיעורים האלה לא באופן מקרי, לא תמיד על פי השקפתי.

חיים אורון: הם צמחו לשיעורים האלה, משום שאמרנו שצריך את המנגנונים האלה בבנקאות ובכל התחומים.

חיים אורון: עכשיו אתה אומר שהם מפריעים.

חיים אורון: אם מקבלים את התיאוריה ש4,5,6 אחוז מהאבטלה היא אבטלה חינוכית, כאשר כל מה שעליה היא אבטלה כואבת שפוגעת באופן משמעותי בתוצר, אז מדובר במכות קשות בראש של המשק ומכות קשות בראש של החברה.

חיים אורון: ב-3 השנים האחרונות שיעורי האבטלה היו הרבה יותר גבוהים מאשר בסקאלה שהייתה קודם.

חיים אורון: המשתנה שם הוא האינתיפאדה.

חיים אורון: חלק גדול מהצמיחה בארץ זה הייצוא ושערי המטבעות.

חיים אורון: ראיתי מה שער היורו, שער הריבית ומה הצמיחה בעולם.

חיים אורון: מפה בא מעט מאוד.

חיים אורון: נזקים לחברה באים מפה בעוצמות ענקיות.

חיים אורון: הפרטיטורה הזאת עם תו אחד רחוקה מלהיות מלבבת.

חיים אורון: אני שמח שהתחזית משתנה מ2.3 ל-2.8.

חיים אורון: הלוואי זה יתבצע ויהיה גם 3.2.

חיים אורון: אני אתן לך את כל הקרדיט על זה.

חיים אורון: שאלה מכרעת בעיני היא איך זה מתחלק בחברה הישראלית.

חיים אורון: אתם עשיתם כמה מהלכים שמוכיחים שהחלוקה הזאת יותר גרועה מאשר הייתה בשנים הקודמות.

אלי אפללו: אדוני השר, אני מודה לך על הסקירה שהצגת בפנינו.

אלי אפללו: הדבר היחידי שמפריע לי זה הפער החברתי שהולך וגדל.

אלי אפללו: אי אפשר להתעלם ממנו.

אלי אפללו: ברוב הדברים שאמרת אני מסכים איתך.

אלי אפללו: אני לא מבין מה אנחנו עושים בשביל להקטין את הפער החברתי.

אלי אפללו: הוא הולך ומתרחב.

אלי אפללו: אתה אמרת שצריך לתקן את הדברים בתוך המשרדים.

אלי אפללו: יוצא אתמול השר שטרית במתקפה על הביטוח הלאומי.

אלי אפללו: במקום להסדיר את זה בתוך המשרדים, עושים פרומו לתוכנית שיווק של משהו.

אלי אפללו: מה זה צריך לעשות?

אלי אפללו: זה השר שבא לתאם בתוך המשרדים?

אלי אפללו: אני לא מבין.

אלי אפללו: יש מלחמת תקשורת, אין שיפור של דברים.

בנימין נתניהו: אני מודה לך על התמיכה המאסיבית.

בנימין נתניהו: אין שום דבר משמעותי שמתרחש בכלכלה?

בנימין נתניהו: זה רק לתקשורת?

בנימין נתניהו: כל השווקים בעולם חולקים עליך, הם חושבים שיש פה שינויים מרחיקי לכת.

בנימין נתניהו: לדבריהם יש פה יותר רפורמות, יותר ליברליזציה, יותר קידום של הכלכלה מאשר רוב מדינות העולם.

בנימין נתניהו: זה כנראה לא מוכח פה.

אלי אפללו: רוב הדברים שהצגת לפנינו הם דברים נכונים, אבל מה שעשה אתמול השר שטרית הוא לא דבר ראוי.

אלי אפללו: כל מה שאתה אומר לא קשור למלחמה התקשורתית שעושים.

אלי אפללו: דיברת על מיסוי של העובדים הזרים.

אלי אפללו: האם אתה רוצה להטיל מס על העובדים הזרים שעובדים בחקלאות או העובדים הסיעודיים?

בנימין נתניהו: על העובדים הסיעודיים אני לא רוצה להטיל מס.

אלי אפללו: בינתיים הטלנו עליהם אגרות מסויימות.

בנימין נתניהו: על הרישום.

בנימין נתניהו: יש אגרת רישום של 500 שקל על כל מקרה.

בנימין נתניהו: אם עוזבת אותו העובדת הסיעודית, אז כל פעם שהוא הולך לרשום הוא צריך לשלם 500 שקל.

בנימין נתניהו: אני ביקשתי - זה אמור להתבצע השבוע - לבטל את זה לאלתר, כי זה בלתי סביר ובלתי הוגן.

בנימין נתניהו: אם יש לכם דברים כאלה אני אשמח לעזור.

אלי אפללו: מה עושים החקלאים?

אלי אפללו: האם יש ישראלי שיעבוד בערבה התיכונה?

אלי אפללו: יש מישהו שיבוא חוץ מהתאילנדים?

אלי אפללו: על אלה אתה רוצה להטיל עוד מסים?

אלי אפללו: אני לא מדבר על ההתמוטטות בענף הבנייה, שהיום אין התחלות בנייה.

אלי אפללו: במקום לעודד את הבנייה הורדנו את המשכנתאות, הפכנו את הפריפריות שוות למרכז הארץ.

אלי אפללו: כל ההטבות שניתנו לפריפריות נעלמו.

אלי אפללו: את רוב הדברים אתה עושה באופן צודק, אבל אני מצפה ממך שתעשה את הדברים עם יותר רגישות.

אלי אפללו: 67% משטח מדינת ישראל הוא בנגב והגליל.

אלי אפללו: רק 15% מהתקציב עובר לאזור הזה.

אלי אפללו: אתה מדבר על קזינו.

אלי אפללו: היה מדובר על מצפה רמון.

אלי אפללו: זאת הפעם הראשונה שאני שומע על אילת.

בנימין נתניהו: אף אחד לא ביטל את מצפה רמון.

אלי אפללו: אם כבר קזינו – אני באופן עקרוני מתנגד לזה – אז במצפה רמון.

אלי אפללו: לא צריך בגלל שיש מהמרים לא חוקיים להעביר את הקזינו לאילת.

אלי אפללו: באילת יש תיירות, יש ים סוף, יש מלא דברים.

בנימין נתניהו: אם שקל אחד של השקעה יכול לתת לך 4 מקומות עבודה לעומת מקום אחד של עבודה, מה אתה מעדיף?

בנימין נתניהו: האם מובטלים במקום אחד עדיפים על מובטלים במקום אחר?

אלי אפללו: אילת מפותחת, אין שם כמעט אבטלה.

בנימין נתניהו: לא אילת.

בנימין נתניהו: האם אתם יכולים לדמיין מצב שמובטלים זזים ממקום למקום, או שכולם מקובעים?

אלי אפללו: דיברת על רפורמה במנהל מקרקעי ישראל.

אלי אפללו: האפוטרופוס הוא תחת שליטתך.

אברהם שוחט: הוא תחת משרד המשפטים.

בנימין נתניהו: זה חלק מהרפורמה החדשה.

אלי אפללו: זה הגוף הראשון שאתה צריך לעשות בו רפורמה.

בנימין נתניהו: מה הבעיה?

אלי אפללו: במקום לעודד מכירת מגרשים, הם עושים בשביל להחזיק את עצמם.

אלי אפללו: אי אפשר לקנות, תקועים ברשויות, אי אפשר לגבות היטלי השבחה.

אלי אפללו: תבדוק את זה.

אברהם שוחט: האפוטרופוס זה נכסי נפקדים?

אלי אפללו: זה גם נכסי נפקדים.

אברהם שוחט: נכסי נפקדים זה באוצר.

אלי אפללו: אני בימים אלה מביא הצעת חוק לעידוד השקעות הון.

אלי אפללו: אני אגיש לך את ההצעה שלי.

אלי אפללו: ראיתי את ההצעה שלכם, ברוב רובה היא נכונה, אבל יש כמה דברים שצריך לתקן.

אלי אפללו: אני מקווה שההצעה הזאת תעזור לפריפריות, שזה הדבר כי חשוב בעיני.

אהוד רצאבי: הרפורמה הכי חשובה בעיני היא הרפורמה של שוק ההון.

אהוד רצאבי: דיברת על הסרת חסמים.

אהוד רצאבי: אין ספק שאי ודאות אצל משקיעים או אצל אדם כלשהו זה החסם הכי גדול שקיים בכל פעילות שהיא.

אהוד רצאבי: גם כאשר תלך בצעדים כאלה ואחרים, או יחוקק חוק כזה או אחר, אם הוא לא יהיה מונח בזמן על שולחן ועדת כספים אז לא קרה כלום.

אהוד רצאבי: חוק עידוד השקעות הוארך בשנה, אחר כך הוארך בעוד חצי שנה.

אהוד רצאבי: זה יוצר אי ודאות אצל משקיעים מקומיים ואצל משקיעים מחו"ל.

אהוד רצאבי: דיברנו לפני כחודש וחצי על חיוב בביטוח לאומי של הכנסות פסיביות.

אהוד רצאבי: מנהל הכנסות המדינה הכין תזכיר.

אהוד רצאבי: לא קרה עם העניין הזה שום דבר.

אהוד רצאבי: חוק התיאומים הובא אלינו בשבוע שעבר.

אהוד רצאבי: המדד השלילי היה ידוע בחודש ספטמבר שנה שעברה ,למה להביא את זה ברגע האחרון?

אהוד רצאבי: כל המשק לא יודע מה לעשות.

אהוד רצאבי: דרך אגב, גם הנושא של פטור ממס על שכר דירה היה צריך להיות מוארך בשנה נוספת.

אהוד רצאבי: זה לא הגיע לכנסת לאישור.

אהוד רצאבי: הנושא של הרפורמה במס מקרקעין, מה שנקרא רבינוביץ א', פג תוקף בדצמבר 2003.

אהוד רצאבי: הסרת חסמים בשוק הנדל"ן, עיסקאות פינוי ובינו, אופציות על נכסים – כל זה עומד דום.

אהוד רצאבי: אנשים מעכבים היום עסקאות, לא יודעים מה לעשות.

אהוד רצאבי: יש תזכיר שמעוכב במינהל הכנסות המדינה.

אהוד רצאבי: אני הגשתי הצעת חוק פרטית שבוע שעבר כדי להזיז את העניין הזה.

אהוד רצאבי: אני חושב שכדאי לתת את הנושא של rit גם לקרנות נאמנות, לא רק לחברות ספציפיות.

איתן רוב: רוב הנושאים הגיעו מאוחר מידי.

איתן רוב: אנחנו עושים עבודת מטה כדי לרכז את כל התחומים האלה, בין היתר את רפורמה א'.

איתן רוב: אנחנו בודקים את ההשלכות, אם יש טעם להמשיך או אין טעם להמשיך.

איתן רוב: נעשית עכשיו עבודת מטה משותפת למס הכנסה ולמנהל הכנסות המדינה.

איתן רוב: לנושא של אינפלציה שלילית יש השלכות לגבי 3 תחומים.

איתן רוב: דיברנו פעם אחת בנושא של חוק תיאומים, פעם שנייה בנושא של עדכון נקודות הזיכוי ופעם שלישית בנושא מדרגות המס.

אהוד רצאבי: הכנסת יוצאת לפגרה לחודש ימים.

אהוד רצאבי: עד שזה יעלה השנה כבר תיגמר.

אהוד רצאבי: כל שוק הנדל"ן עומד דום, לא עושה עסקאות.

אהוד רצאבי: זה חבל.

יעקב ליצמן: רציתי לדעת אם היה קיצוץ בחינוך, ברווחה ובבריאות.

יעקב ליצמן: קראתי בעיתון היום או אתמול שפקידי משרדי הממשלה מתלוננים על כך שמהחשב הכללי מישהו נסע ל3 שבועות סקי, כשהוא נתן הוראה לא לשחרר כסף כל עוד הוא נמצא בחו"ל.

בנימין נתניהו: אפשר לבדוק את זה.

יעקב ליצמן: לישיבות לא שילמו 3 חודשים.

יעקב ליצמן: האם יכול להיות שהחשב שמשלם לישיבות נמצא 3 חודשים בסקי?

בנימין נתניהו: לא.

יעקב ליצמן: אז אולי תסביר לנו למה לא משלמים לישיבות.

יעקב ליצמן: בפעם הקודמת אמרת שתוך יומיים, 3 ישלמו.

יעקב ליצמן: חודשיים לפני זה אמרת שתוך כמה ימים ישלמו.

יעקב ליצמן: זה כבר מארס, אדוני השר.

יעקב ליצמן: 3 חודשים לא לשלם לישיבות זה דבר שלא קורה באף משרד ממשלתי.

יעקב ליצמן: שמעתי היום בקולך קצת ביקורת על בנק ישראל בנוגע לריבית.

בנימין נתניהו: הצעתי הצעות.

יעקב ליצמן: אתה מצפה שהריבית תרד יותר מהר ממה שהיא היום.

יעקב ליצמן: אגב, אני חושב שאתה צודק בזה.

יעקב ליצמן: למה התנגדת לחוק בנק ישראל שהגשתי?

בנימין נתניהו: אני התנגדתי לחוק?

יעקב ליצמן: רציתי לעשות סדר בבנק ישראל.

יעקב ליצמן: כולכם התנגדתם לזה.

בנימין נתניהו: היתה עמדת ממשלה נגד?

יעקב ליצמן: כן.

בנימין נתניהו: אני בכל עיסוקי לא שמתי לב לזה.

בנימין נתניהו: זה חדש לי.

בנימין נתניהו: לא ידעתי שזה בא להצבעה.

יעקב ליצמן: הנחתי את זה עוד הפעם.

יעקב ליצמן: היה לי מקרה מצער עם מישהו שהילד שלו שכב בלי הכרה באחד מבתי החולים בארץ.

יעקב ליצמן: בית החולים אמר שאין מה לעשות איתו ורוצים לשחרר אותו.

יעקב ליצמן: היה לאותו אדם אישור מבית החולים להעביר את הילד לבית חולים מיוחד.

יעקב ליצמן: בא אלי האבא וביקש להביא את הילד הביתה.

יעקב ליצמן: הוא ביקש ממני שקופת החולים תאשר לו את זה.

יעקב ליצמן: שאלתי אותו אם הוא דיבר עם קופת חולים.

יעקב ליצמן: הוא אמר שהציעו לו 2000 שקל לחודש.

יעקב ליצמן: שאלתי אותו כמה עולה בבית חולים לחודש.

יעקב ליצמן: הוא לא ידע.

יעקב ליצמן: צלצלתי למנהל המחוז של קופת חולים.

יעקב ליצמן: הוא אמר לי שעולה 26 אלף שקל להחזיק את הילד בבית החולים.

יעקב ליצמן: שאלתי אותו למה הוא צריך פרוטקציה, מספיק שיאמר שהוא לוקח אותו לבית חולים.

יעקב ליצמן: היה עדיף לקופת חולים לשלם 26 אלף שקל לחודש לבית חולים, ולא לתת לו 2000 שקל כדי להחזיק את הילד בבית .

יעקב ליצמן: כשהתערבתי השגתי 9500 שקל .

יעקב ליצמן: זה לא פשע?

יעקב ליצמן: לאותה קופת חולים לא איכפת היה לשלם 26 אלף שקל לבית חולים במקום 2000 שקל כדי להחזיק את הילד בבית.

יעקב ליצמן: בגלל זה אנחנו נראים כך.

ישראל אייכלר: השר דיבר על הקטנת ההוצאות בממשלה.

ישראל אייכלר: אני יושב פה כמעט שעה וקורא על השכר הממוצע של כל מיני חברות.

ישראל אייכלר: סמנכ"ל בחברת חשמל מרוויח 54,120 שקל בממוצע לחודש.

ישראל אייכלר: כולם פה מרוויחים 50 אלף שקל ומעלה לחודש.

ישראל אייכלר: איפה פה הקטנת הוצאות הממשלה?

ישראל אייכלר: למה אתם גיבורים על החלשים, על הזקנים, על הנכים?

ישראל אייכלר: למה אין לכם שום כוח נגד חברת חשמל, נגד בזק, נגד הבנקים?

דניאל בנלולו: אתה יודע שנעשו פה ניסיונות רבים כדי שעובדים ישראלים יעבדו בענף הבנייה ובענף החקלאות.

דניאל בנלולו: פרסמו בעיתונים שמבקשים שאנשים יבואו לעבוד תמורת 7000, 80000 שקל, אבל בפועל אף אחד לא בא לעבודה הספציפית הזאת.

דניאל בנלולו: זה בנושא ענף הבנייה.

דניאל בנלולו: נושא שני זה הנושא של קצבאות ילדים.

דניאל בנלולו: אני העליתי לפני 8 חודשים הצעת חוק למיסוי קצבאות ילדים.

דניאל בנלולו: הממשלה הקימה ועדה בראשותו של יורם גבאי כדי לבדוק את הנושא הספציפי הזה.

דניאל בנלולו: המסקנה היתה שלא ניתן לבצע את הדבר הזה בגלל שאין בסיס נתונים בביטוח הלאומי.

דניאל בנלולו: ישבתי עם יורם גבאי, גם דיברתי עם שר הרווחה.

דניאל בנלולו: הובטח לי שיבקשו לבצע את נושא בסיס הנתונים הזה, שזה עלות של 40,50 מיליון שקל.

דניאל בנלולו: הנושא האחרון זה נושא הנמלים.

דניאל בנלולו: אני מאוד מבקש, אדוני השר, לעשות את כל המאמצים לא להביא לחקיקה אלא למו"מ.

אברהם שוחט: מדובר ב-4 מיליארד שקל.

בנימין נתניהו: חבר הכנסת ליצמן, לתקציב החינוך הוחזרו מאתיים וכמה מיליוני שקלים.

בנימין נתניהו: ברווחה לא היה קיצוץ.

בנימין נתניהו: בבריאות היה קיצוץ חלקי.

בנימין נתניהו: הביטחון ספג פער גדול.

בנימין נתניהו: אנחנו נביא את זה לוועדת הכספים בשבוע הבא.

בנימין נתניהו: לגבי הישיבות - השאלה הזאת גם הטרידה אותי כי חשבתי שאנחנו עוצרים את זה.

בנימין נתניהו: כשהלכתי ובדקתי התברר שאנחנו לא עוצרים את זה.

בנימין נתניהו: ועדות התמיכות של משרד הדתות לשעבר לא מתכנסות, הן כל הזמן בשביתה.

יעקב ליצמן: אבל אין משרד דתות.

איתן רוב: זאת לא בעיה חשבית.

בנימין נתניהו: נדמה לי ש40% כן שולם.

בנימין נתניהו: הכסף ישנו, הוא זמין, צריך את הצינור כדי להעביר אותו.

בנימין נתניהו: כל עזרה בעניין הזה תתקבל בברכה.

בנימין נתניהו: חבר הכנסת אייכלר, נדמה לי שיש הצעת חוק שכר מקסימום.

חיים אורון: יש 5 הצעות בוועדה.

אברהם שוחט: בשירות הציבורי זה קיים.

בנימין נתניהו: זה לא קיים.

בנימין נתניהו: אתה יכול לעשות ועדת חריגים לאותו מנתח.

אברהם שוחט: אתה מדבר על חברות ציבורית, או על השירות הציבורי?

בנימין נתניהו: חברות ממשלתיות.

בנימין נתניהו: יש הצעות חוק בעניין הזה.

בנימין נתניהו: הכוונה היא לגופים ממשלתיים שנשלטים.

בנימין נתניהו: החוק הזה יכול לפתור את הבעיה שאמרת.

ישראל אייכלר: הוא יזכה לתמיכת ממשלה?

בנימין נתניהו: כן.

בנימין נתניהו: דני, אנחנו מוכנים לבחון את הנושא של מיסוי קצבאות ילדים.

בנימין נתניהו: אני לא מבין מה הבעיה לקחת את כל הנתונים של ביטוח לאומי ואת כל הנתונים של מס הכנסה ולאחד אותם.

אברהם שוחט: זה מצריך בניית מערכת.

בנימין נתניהו: לא השתכנעתי.

יעקב ליצמן: אדוני השר, האם אני יכול להבין שאחרי האיחוד של מע"מ ומס הכנסה יהיה איחוד של ביטוח לאומי ומס הכנסה?

בנימין נתניהו: אני תומך בזה.

בנימין נתניהו: זה לא תלוי רק בצד אחד.

בנימין נתניהו: צריך שניים לטנגו.

בנימין נתניהו: לגבי הצמיחה נדמה לי שיש כאן הסכמה די רחבה שיש צעדים שאפשר לנקוט פה, בבנק ישראל ובאוצר כדי להאיץ אותה.

בנימין נתניהו: אחד הדברים שעשינו זה הורדת מע"מ.

בנימין נתניהו: אם יהיה ניתן אז נמשיך בזה.

בנימין נתניהו: הורדת מע"מ זה התיקון הכי צודק למיסוי הרגרסיבי שיש לנו ויש בעולם.

בנימין נתניהו: זה משנה את החלוקה.

בנימין נתניהו: התיקון הגדול ביותר הוא בתחום החינוך.

בנימין נתניהו: הבעיה בחינוך היא לא במשאבים.

בנימין נתניהו: יצחק רבין שם 7 מיליארד שקל נוספים בחינוך.

בנימין נתניהו: בדקתי את זה.

בנימין נתניהו: אתה רואה שבמדדים הבינלאומיים של מתמטיקה, לשון, מדעים וכו' אנחנו נמצאים בנפילה.

בנימין נתניהו: העובדה שהשקענו כסף לא משנה.

אברהם שוחט: זה פשטני מה שאתה אומר.

אברהם שוחט: תשאל את עצמך מה היה קורה בלי זה.

אברהם שוחט: ילדים היו חוזרים הביתה ב-11:30.

בנימין נתניהו: אתה מגיע למצב ששעת חינוך נוספת לא מחנכת.

בנימין נתניהו: למה?

בנימין נתניהו: משום שאין אחריות מנהלים.

בנימין נתניהו: המנהל ברוב המקרים לא אחראי.

בנימין נתניהו: אין כללי הישגיות שהם אחידים, גם אין תגמול מורים בהתאם ליכולתם.

בנימין נתניהו: אין במערכת ערך של כיבוד המורה, כיבוד המבוגר, כיבוד הלימוד, שלא לדבר על לכבד ערכי מורשת לאומית ודתית.

בנימין נתניהו: אני מדבר על ערכי ההישגיות.

בנימין נתניהו: הייתי בהרצאה של פרופ' שמומחית בחינוך.

בנימין נתניהו: היא הראתה שישראל נמצאת במקום מאוד נמוך בהישגיות.

בנימין נתניהו: היא גם אמרה שישראל היא במקום מאוד נמוך בהצטיינות.

בנימין נתניהו: זה מאוד מפחיד.

בנימין נתניהו: אצלנו מרדדים את הסטנדרט, לא מחייבים מורים להשיג תוצאות.

בנימין נתניהו: דגש על הישגיות ומצוינות לא מגדיל את הפערים אלא מקטין אותם.

בנימין נתניהו: זה סוחב את כולם כלפי מעלה.

בנימין נתניהו: העובדה היא שאנחנו שופכים כסף פר תלמיד בממוצע של הOACD פר תל"ג הכי גבוה בעולם.

בנימין נתניהו: כיוון שאין מערכת מנוהלת עם ממדים ברורים של מה אתה רוצה, מה הילד צריך לדעת, ואתה לא מקדם את המורה הטוב שהשיג את זה או מפטר את המורה הרע, אז המערכת נמצאת בפרימה.

בנימין נתניהו: לכל מערכות החיים שמנוהלות בצורה כזאת אנחנו יודעים מה קורה, אם זה בצבא, בעסקים, אפילו בתוך הממשלה.

בנימין נתניהו: אין שום סיבה שמערכת החינוך תתנהג אחרת.

בנימין נתניהו: הבעיה המרכזית בחינוך היא רפורמה יסודית של ניהול, של הישגיות, של בקרה, של תגמול.

בנימין נתניהו: כשהייתי צריך לבחור בין החינוך לביטחון בחרתי בחינוך, אבל בסופו של דבר זה לא ישנה הרבה.

בנימין נתניהו: זה לא ישנה עד שלא תבוא רפורמה.

בנימין נתניהו: זה תיקון הפערים.

בנימין נתניהו: הבתים המבוססים מוצאים את הדרך לתת את החינוך הטוב, ואילו הילדים מהבתים הפחות מבוססים נמצאים בבתי הספר שאין שם סטנדרטים, אין שם ביצועים, ואז ההורים מאשימים את הילדים.

בנימין נתניהו: זאת מן מערכת שהיא אולי הרגרסיבית ביותר שיש לנו.

בנימין נתניהו: החינוך הממלכתי הוא רגרסיבי, משום שהמבוססים יכולים לתקן את הפגמים שלו באופן פרטי, ואילו והחלשים אינם יכולים והם נזרקים עוד יותר אחורה.

בנימין נתניהו: חייבים לעשות שם תיקון יסודי.

בנימין נתניהו: זה יבוא במחצית השנייה של 2004.

בנימין נתניהו: זה מאבק גדול מאוד, משום שזה מחייב שינויים יסודיים מאוד מצד הסתדרות המורים, ארגון המורים.

בנימין נתניהו: אני כבר למדתי שאין רפורמות אמיתיות בלי מאבק, כי תמיד יש אינטרסים מקובעים שרוצים לשמר את עצמם.

יצחק כהן: אפשר להודות שחטיבות הביניים זאת טעות.

בנימין נתניהו: יכול להיות שצריך מעבר אחד ולא שניים.

בנימין נתניהו: אנחנו משקיעים השקעה מאסיבית כדי לפרוס תשתיות בפריפריה.

בנימין נתניהו: להערכתי הדבר הזה ייתן את התפנית המיוחלת מעבר לכל הטבה כזאת או אחרת שנאלצנו לצמצם במסגרת הצמצומים.

בנימין נתניהו: בתוכנית ההשקעות שלנו גם לנגב וגם לגליל היקף ההשקעות יהיה גדול באופן משמעותי.

אלי אפללו: בינתיים עוד אין, אבל אני שמח לשמוע את זה.

בנימין נתניהו: אין טעם לבנות את המקטע הצפוני ברכבת ושיהיה לך חלל.

בנימין נתניהו: זה לא הגיוני.

בנימין נתניהו: אתה מוכרח להתקדם מהמרכז צפונה.

בנימין נתניהו: אם אתה מסתכל על חלוקת הכספים, אז חלוקת הכספים היא מאסיבית גם לגליל ולגם לבאר-שבע ואילת.

בנימין נתניהו: אין שום ספק שזה יביא למפנה היסטורי כשזה יקרה.

בנימין נתניהו: מספיק המצב של עיירות הפיתוח שלא מתפתחות אחרי 55 שנה.

איתן רוב: לא ידוע על מקרה של חשב גולש.

דניאל בנלולו: תודה רבה לשר האוצר.

דניאל בנלולו: בעוד 5 דקות ממשיכים את הישיבה.

דניאל בנלולו: 2.

דניאל בנלולו: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004 צו הבלו על דלק (הטלת בלו), התשס"ד-‏2004

אלי אפללו: אנחנו מחדשים את הישיבה בנושא צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 3), וצו הבלו על הדלק (הטלת בלו).

איתן רוב: מונח בפניכם צו הבלו על הדלק.

איתן רוב: אנחנו מבקשים להגדיר את הנפטא כבנזין.

איתן רוב: רוב הנפטא משווקת היום מבתי זיקוק ומיועדת לתעשייה.

איתן רוב: בצו אנחנו מציעים שהחיוב בבלו יהיה באמצעות הגדרה רחבה של בנזין, הכוללת את הנפטא.

איתן רוב: בבדיקות שנעשו על ידי מינהל הדלק נמצא במספר לא קטן של תחנות דלק בנזין מהול עם נפטא.

איתן רוב: היתה אלינו פנייה מקרב ציבור הצרכנים ומקרב חברות הדלק למיניהן על כך שאין תחרות הוגנת כשמוהלים את הנפטא שלא מוכרת כבנזין.

איתן רוב: הכוונה של הצו הזה היא שלא ישתמשו במהילה של הנפטא.

איתן רוב: זה ימנע את הפגיעה בכלי הרכב.

סמדר אלחנני: יש לי פה קטע עיתונות מלפני שנה בו כתוב: "יש להעלות את המס על הנפט כדי למנוע מהילת סולר".

איתן רוב: נפט זה משהו אחר.

איתן רוב: היתה תופעה לפי שנה ומשהו שמהלו את הנפט.

איתן רוב: הדבר זה תוקן על ידי שר האוצר ביוני השנה.

איתן רוב: פה יש תופעה של הנפטא.

חזקיהו ישראל: זה בכפוף לכך שהתעשייה תקבל את הפטור?

איתן רוב: בוודאי.

איתן רוב: פנו אלינו מהתעשייה 12 גופים שקיבלו את הפטור.

סמדר אלחנני: איך מתבצע הפטור?

איתן רוב: יש פניה לאגף הכנסות המדינה.

יצחק כהן: מה היקף התופעה?

איתן רוב: מדובר בתחנות פיראטיות.

איתן רוב: זה היקף מאוד משמעותי.

איתן רוב: הוא יכול להגיע לעשרות מיליוני שקלים בשנה.

אלי אשכנזי: אנחנו נתקלנו בבעיה שחברי הוועדה חייבים לתת עליה את הדעת.

אלי אשכנזי: התחנה שלנו נמצאת בשלבי הרצה, כאשר סוג הדלק שעליו תוכננה התחנה הזאת זה דלק שנקרא שמן דיזל.

אלי אשכנזי: התחנה הזאת נועדה לעבוד עם השמן הזה.

אלי אשכנזי: משום מה בצו שהשר חתם עליו הנושא של מזות מופיע והנושא של שמן דיזל הושמט.

אלי אשכנזי: המוצר הזה הוא מוצר שישראל חתומה עליו מכוח האמנות הבינלאומיות.

אלי אשכנזי: פנינו לענף המכס והבלו בנושא הזה.

אלי אשכנזי: באנו הנה כדי להיות בטוחים שהעיוות הזה יתוקן.

אלי אשכנזי: שמן דיזל הוא לא שמן שניתן למהילה או ניתן לזיקוק.

אלי אשכנזי: ישבנו עם הכימאים של משרד האוצר.

אלי אשכנזי: באנו לוודא שהעסק הזה מוגדר במסגרת הצו.

איתן רוב: מתבצע פיקוח שוטף.

איתן רוב: נפגשנו אתמול עם הנציגים האלה.

איתן רוב: הבקשה הזאת נבדקת.

איתן רוב: במידה והטענה שלהם נכונה, אנחנו נביא תיקון לצו.

איתן רוב: היקף המשיכות של הנפטא בפברואר היה חצי מאשר בחודש ינואר.

איתן רוב: ברגע שישונה הצו, המהילה של הנפטא תיעלם לגמרי.

אלי אפללו: אם לא תהיה הסכמה, העניין יובא בפנינו.

איתן רוב: בצו שהבאנו יש שורה של תיקונים בהגדרות.

איתן רוב: בנזין זו הדוגמה הבולטת.

איתן רוב: אנחנו גם מדברים על כל החלפת ההגדרות בצו תעריף המכס.

חיים אורון: איך יעשו את האבחנה בין הנפטא שהולכת לייצור.

חיים אורון: .?

איתן רוב: יש נוהל.

חיים אורון: איך ידעו שזה לא זז מפה לפה?

בועז סופר: זה מנגנון יחסית חדש.

בועז סופר: אנחנו נבצע פיקוח שוטף.

בועז סופר: אנחנו נותנים תעודה פרטנית למפעל.

בועז סופר: אנחנו מוכנים ליישם את זה כשמדובר ב10,12,15 גופים.

בועז סופר: מעבר לזה זה בעייתי.

בועז סופר: כל הגופים, למיטב ידיעתנו, שמשתמשים בזה בצורה חוקית כבר פנו אלינו.

בועז סופר: מפעל שייתפס עושה את זה לא כדין לא יקבל את הפטור.

בועז סופר: הסיכון שהוא לוקח על עצמו הוא עצום.

חיים אורון: זה פיתוי ענק לעשות עסקים.

בועז סופר: הסיכון עצום.

בועז סופר: מיום החלת הצו, שזה ה-5 בפברואר, המשיכות ירדו בחצי.

חיים אורון: אני לא נגד זה, אני רק פוחד שמעבירים את האור למקום חדש ואז יוצרים במקום אחר את הבעיה.

חיים אורון: יש אופציה של צביעת העניין הזה?

בועז סופר: אנחנו בודקים את הנושא של סימון נפטא, סולר, בנזין.

חיים אורון: מישהו פה יעשה כסף בקלות.

בועז סופר: זה לא כל כך פשוט לקבל פטור.

אלי אפללו: מי בעד, ירים את ידו?

אלי אפללו: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 0 אושר 3.

אלי אפללו: תיקון לתקנות התעבורה תוספת לאגרת רישוי רכב מסחרי ודיזל

בועז סופר: האגרות זהות לחלוטין בין רכב פרטי לרכב מסחרי.

בועז סופר: עדיין ברכבי דיזל יש הבדל.

בועז סופר: רכב דיזל פרטי משלם תוספת לאגרה בסך 2300 שקל.

בועז סופר: התוספת הזאת מגלמת את פערי המיסוי בין בנזין לסולר.

בועז סופר: התוספת שנגבית אמורה לצמצמם את הפסדי המדינה.

בועז סופר: התוספת ברכב מסחרי היא כ-1300 שקל.

בועז סופר: נקודת הכדאיות של שימוש ברכב דיזל מסחרי היא מאוד נמוכה.

בועז סופר: אנחנו סבורים שאין הצדקה לפערים בין מסחרי לפרטי מבחינת התוספת.

בועז סופר: מכיוון שנסיעה ממוצעת של רכב מסחרי היא כפולה מנסיעה ברכב פרטי, הנזק שנגרם לקופת המדינה הוא גדול יותר.

בועז סופר: מדובר במאות מיליוני שקלים בשנה.

בועז סופר: אם היינו מסתכלים על הצדק הכלכלי, היינו צריכים לגבות 3500 שקל תוספת.

בועז סופר: מכיוון שאנחנו לא לרוצים להתערב, אנחנו מציעים איחוד בין הפרטי למסחרי.

יצחק כהן: מה תהיה התוצאה הרצויה?

בועז סופר: התוצאה הרצויה מבחינתי היא שזה יהיה זהה.

אלי אפללו: אם אתם מעלים אתם כן מתערבים.

בועז סופר: אנחנו רוצים להשוות.

בועז סופר: אני צריך להניח בפני המשתמשים מסים זהים.

בועז סופר: מסים זהים זה אומר אותו דבר לפרטי ולמסחרי.

אלי אפללו: כמה כסף זה יכניס לקופת המדינה?

בועז סופר: זה מכומת ב-200 מיליון שקל.

בועז סופר: זה חלק מתקציב המדינה של שנת 2004.

בועז סופר: מכיוון שבין החלטת הממשלה לדיון פה הועלה הסולר, וכאשר יאושר או לכשיאושר הסולר גם תופחת האגרה על רכב פרטי, אז אנחנו לא נעלה עכשיו רכב מסחרי ונפחית אחר כך רכב פרטי, אלא נעשה את זה ביחד.

חיים אורון: למה שלא נדון על זה ביחד?

בועז סופר: זה יאושר ביחד.

בועז סופר: העלאה אז תהיה פחות מ-500 שקל, כאשר התוספת להכנסות המדינה תהיה רק כ-100 מיליון שקלים, לא כ-200 מיליון שקלים.

חזקיה ישראל: כלי רכב מסחרי זה כלי עבודה במגזר העסקי.

חזקיה ישראל: המשמעות של ההצעה הזאת היא הגדלת העלויות על כלי העבודה במגזר העסקי.

חזקיה ישראל: אני חושב שלא צריך לעשות את זה.

חזקיה ישראל: אם המדינה רוצה להגדיל את ההכנסות, היא לא צריכה לעשות את זה על ידי הגדלת הנטל על המגזר העסקי.

אבינועם טלבי: יש לנו היום כ-7000 מיניבוסים שנוסעים על הכבישים ומוגדרים כאוטובוסים זעירים.

אבינועם טלבי: במקור הם מוגדרים כרכב מסחרי.

אבינועם טלבי: האם העלאה הזאת כוללת גם אותם?

בועז סופר: לא.

בועז סופר: אוטובוסים זעירים לא זהים לרכב מסחרי.

סמדר אלחנני: תמיד עדיף למסות את השימוש, לא את החד-פעמי.

סמדר אלחנני: אם אתה ממסה את השימוש, אתה יוצר את הניטרליות הכלכלית שעושה את הסדר.

חיים אורון: את בעד העלאת מחירי הסולר טיפה יותר?

סמדר אלחנני: הפנייה היא מלפני העלאת הסולר.

סמדר אלחנני: תראה מה קרה בינתיים.

אלי אפללו: יש רכב מסחרי משני סוגים.

אלי אפללו: האם אפשר לעשות אבחנה בין הטנדרים לג'יפים?

בועז סופר: אנחנו עושים.

בועז סופר: טנדרים וואנים מוכרים למע"מ.

בועז סופר: ג'יפים ומיני ואנים אינם מוכרים למע"מ.

חזקיה ישראל: האבחנה קיימת היום, היא לא חדשה.

שגית אפיק: האבחנה היא במע"מ, לא באגרה.

בועז סופר: אנחנו אוסרים על ג'יפים ומיני ונים בתוספת הרביעית ניכוי מע"מ.

אלי אפללו: איך אנחנו יכולים למנוע את הפגיעה ברכבים האלה?

בועז סופר: אנחנו סבורים שהמיסוי על רכב פרטי ומסחרי צריך להיות זהה, לא משנה באיזו רמה.

בועז סופר: כולם יכולים לרכוש מה שהם רוצים.

בועז סופר: אנחנו רוצים מיסוי זהה.

בועז סופר: איפה אנחנו נותנים את ההטבה?

בועז סופר: במע"מ.

אלי אפללו: אנחנו רוצים לעודד את התעשייה.

איתן רוב: לא דרך זה.

אלי אפללו: אני אתנגד להעלאה לגבי הרכבים של התעשייה.

אלי אפללו: אני לא מתנגד להטיל על הוואנים או על הגי'פים, אבל להטיל על התעשייה אני לא חושב שזה נכון.

בועז סופר: צריך לזכור שכל העלאה של האגרה מקוזזת מכיוון שזאת הוצאה מוכרת.

אלי אפללו: כשאין רווח אז אין ממה לקזז.

בועז סופר: זה מתוקצב ב-100 מיליון שקל.

אלי אפללו: אם אתה עושה הפרדה ביניהם, כמה זה יוצא?

בועז סופר: 80 מיליון.

אלי אפללו: הייתי רוצה לקבל את הנתון הזה.

חיים אורון: מדובר פה על רכבים שהשימוש בהם הוא לשימושים פרטיים.

חיים אורון: אני חושב שיש היגיון לאחד את האגרה בין סוגי הרכב השונים, אבל אם הקואליציה רחבת לב ומוכנה לוותר על מסים, אז אני איתה.

אבינועם טלבי: יש לי כאן טבלה שמראה כמה עולה להחזיק רכב מסחרי שנוסע 100 אלף קילומטר בשנה.

אבינועם טלבי: ההחזקה שלו עולה 11 אלף שקל לחודש.

אבינועם טלבי: בן אדם שמחזיק רכב מסחרי לכל מטרה שהיא, אמור להרוויח משהו כמו 20 אלף שקל תקבולים על-מנת שיוכל לבוא הביתה עם 5000 שקל נטו לחודש.

אבינועם טלבי: אנשים לא קולטים מה זה 500 שקל.

אבינועם טלבי: 4.

אבינועם טלבי: תקנות המקרקעין (אגרות)

עליזה קאן: אנחנו מדברים על תיקון מס' 2 לתקנות המקרקעין (אגרות), שמטרתן לתקן בעיה שנוצרה לנו עם תיקון מספר 1 שאושר לפני חודש וחצי על ידי הוועדה הזאת.

עליזה קאן: לפני התיקון מלפני חודש היתה אגרה אחת בגין הוצאת נסח טאבו מהלשכה – 5 דפים ראשונים 59 שקלים; -10 דפים נוספים 38 שקלים ולכל הדפים הנוספים 38 שקלים.

עליזה קאן: תיקנו את התקנות לגבי עניין הפצת מידע אלקטרוני, כאשר המטרה היתה לאפשר עיון באמצעות האינטרנט, כפוף לתשלום אגרה בסך 10 שקלים.

אלי אפללו: העיון הוא כללי?

עליזה קאן: על כל נכס 10 שקלים.

עליזה קאן: אמרנו שאם הוא מזמין נסח מהלשכה בעקבות העיון הוא יצטרך לשלם אגרה.

עליזה קאן: האגרה הזאת ל-20 דפים ראשונים היא 49 שקלים, ולכל הדפים הנוספים 59 שקלים.

עליזה קאן: עשינו גם אגרה בגין נסח חדש, שזה הנסח המרוכז של הדירות בבית המשותף - 20 דפים ראשונים 95 שקלים, ולכל הדפים הנוספים 105 שקלים.

עליזה קאן: אז נוצר הבדל בין נסח שהוזמן בלשכה, שנותר באגרה הישנה, לנסח שהוזמן באמצעות הספק.

אלי אפללו: איך זה במחיר?

עליזה קאן: ל-20 הדפים הראשונים למי שמזמין דרך האינטרנט זה 59 שקלים.

עליזה קאן: מי שמזמין דרך הלשכה משלם אותו מחיר על 5 דפים ראשונים.

אלי אפללו: זה רק בדירוג, לא במחיר?

עליזה קאן: זה גם במחיר.

אלי אפללו: האם כשאני בא לטאבו ומבקש לעיין אני משלם?

עליזה קאן: יש אגרה על עיון.

עליזה קאן: אנחנו מדברים על הנסח במסך.

אלי אפללו: כשאני מבקש את הנסח אני משלם 59 שקלים.

טלי להב: היום, כשאתה מבקש עיון בלשכה אתה צריך לשלם 59 שקלים.

עליזה קאן: אדוני מדבר על הזמנת תיק, אנחנו מדברים על הרישום.

שגית אפיק: אין לך אפשרות לעיין בתיק באינטרנט, אתה רק יכול לראות את הנסח.

עליזה קאן: העירייה פטורה מאגרות נסח.

עליזה קאן: אזרח שרוצה לדעת מה רשום צריך לשלם.

אלי אפללו: לי נתנו לעיין בלי לשלם.

עליזה קאן: אני יודעת שהעיון מתבצע על ידי הנסח.

שגית אפיק: יש לכם אגרת עיון שונה?

טלי להב: מה שמופק היום זה נסח ממוחשב.

טלי להב: זה 99% מהמקרים.

טלי להב: אגרת עיון היא 59 שקלים.

טלי להב: בספרים זה משהו אחר.

אלי אפללו: נראה לי שבאינטרנט אני משלם פעם אחת.

אלי אפללו: .

טלי להב: אתה מקבל החזר.

עליזה קאן: באינטרנט משלמים פעמיים – אגרת עיון בסך 10 שקל, ואחר כך אם מזמינים נסח תוך שבועיים מהצפייה משלמים 49 שקלים על 20 הדפים הראשונים, ו-59 שקלים לכל הדפים הנוספים.

טלי להב: גלומה פה הטבה.

עליזה קאן: נוצר הבדל בין אגרה בגין נסח שהוזמן בלשכה במישרין לאגרה בגין נסח שהוזמן על ידי ספק המידע.

עליזה קאן: אנחנו היינו מודעים לפער הזה.

עליזה קאן: האגרה בגין הנסח על האינטרנט מבחינת המדרג ומבחינת המחיר היא האגרה שרצינו לשאוף אליה.

עליזה קאן: אנחנו סברנו שההבדל יהיה לתקופה קצרה.

עליזה קאן: היינו מודעים לכך שיש הבדל בין שתי האגרות כדי לתמרץ את הזמנת הנסחים באינטרנט.

עליזה קאן: מכיוון שהסתבר שמבחינה מעשית לא ניתן לגבות שתי אגרות בגין הזמנת נסח כזה ונסח כזה, אנחנו מבקשים לאחד את האגרות שנגבות בגין נסח רגיל בלשכה ובאמצעות האינטרנט כך שהנסח הרגיל שיוזמן בלשכה יהיה ל-20 דפים ראשונים 59 שקלים ולכל הדפים הנוספים 59 שקלים , והנסח המרוכז של דירות בבית המרוכז יהיה 105 שקלים ל-20 דפים ו105 שקלים לכל הדפים הנוספים.

אלי אפללו: כמה זה יוסיף לתקציב שלכם?

טלי להב: מדובר פה בהוזלה.

אלי אפללו: מי בעד?

אלי אפללו: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד - 0 התקנות אושרו.