ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 110, 2004-02-02 10:30

דניאל בנלולו: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

דניאל בנלולו: הנושא הראשון על סדר היום – תקנות מס הכנסה (הקלות מס במכירת מלווה מדינה)

נסים דהן: יש לי הצעה לסדר הדיון.

נסים דהן: אני חושב שוועדת הכספים לא יכולה להתעלם ממה שקורה היום במדינת ישראל.

נסים דהן: הרשויות מושבתות.

נסים דהן: מיד נראה את ערמות האשפה ברחובות.

נסים דהן: אמנם 90 רשויות מצליחות לקיים לימודים אבל חלק גדול אחר מהן לא מקיימות.

נסים דהן: אני לא חושב שוועדת הכספים, הדירקטוריון של מדינת ישראל, יכולה לעבור לסדר היום בלי לקיים על כך דיון, ולא להזמין את שרי הפנים והאוצר לפה.

דניאל בנלולו: ראשית, מחר יש דיון בנושא הזה בוועדת הכספים.

דניאל בנלולו: זה על סדר היום.

יעקב ליצמן: אני מציע שנדחה את הדיון ליום רביעי, ששר האוצר יהיה.

דניאל בנלולו: יש לנו סקירה משר האוצר ביום רביעי.

דניאל בנלולו: דבר שני – יום יום, ועדה ועדה, בכל ועדה שאני נמצא בה, מתחילים בצרה הזו, כי זו אחת הצרות הקשות שיש למדינת ישראל היום.

דניאל בנלולו: אני מקווה מאד שכל מה שנאמר בכל מקום, מגיע לאזניים של השרים הנוגעים בדבר, הן האוצר והפנים, וגם למנכ"לים.

דניאל בנלולו: גם קריאתו של ראש הממשלה, כלפיהם, תזיז משהו, אני מקווה, ונפתור את בעיית הרשויות.

דניאל בנלולו: התושבים לא אשמים בגירעונות ובכישלונות של ראש עיר כזה או אחר שהיה בקדנציה הקודמת.

דניאל בנלולו: מעטים הם ראשי הערים שנכשלו ונבחרו מחדש.

נסים דהן: שר האוצר לא בארץ.

טלי ירון אלדר: הוא בארץ.

דניאל בנלולו: אנחנו נחזור לסדר היום.

דניאל בנלולו: תקנה ראשונה – תקנות מלווה מדינה.

חיים אורון: אני רוצה להבין מחברי הליכוד – זה מסוג הדברים שאתם מצביעים בהם נגד?

דניאל בנלולו: זו לא העברה, זו תקנה.

טלי ירון אלדר: התקנות האלה הן תקנות שמבוססות על אג"ח מדינה שלא נסחרות בבורסה, ומכינות את אותם כללים שחלים ברפורמה על כל נייר שנסחר בבורסה, וזה 5% על הרווח הריאלי, 10% על רווח נומינלי בהתאם לסוג המניות.

טלי ירון אלדר: התוקף של זה מה- 1 לינואר, ‏2004, כי עד 2004 לא היה מס על מכירת אגרות חוב בכלל.

טלי ירון אלדר: היה פטור על מכירת אגרות חוב.

טלי ירון אלדר: מ- 2004 מציעים להחיל על זה את אותם כללים כמו על כל אגרת חוב אחרת, או על מניה אחרת שנסחרת בבורסה.

נסים דהן: אג"ח מדינה זה לגופים מוסדיים.

נסים דהן: הם ממילא פטורים.

נסים דהן: אדם פרטי יכול לקנות אג"ח מדינה?

טלי ירון אלדר: כן, בלי בעיה.

נסים דהן: הלקוחות של אג"ח מדינה הם גופים מוסדיים.

יעל ייטב: יש מלוות שמיועדות רק לקרנות פנסיה, עם ריבית מובטחת.

חיים אורון: אני רוצה לדווח ליושב ראש שעל מה שמצביעים פה – זו העברה כספית לכל דבר ועניין.

חיים אורון: אם אתם עומדים על דעתכם – תצביעו נגד.

חיים אורון: אי אפשר להציג דברים בתקשורת ולהתנגד לממשלה.

חיים אורון: באמת צריך להצביע נגד מה שהיא עושה.

דניאל בנלולו: מה הציגו בתקשורת?

חיים אורון: לא שמעת אותי בתקשורת, כי על פי הוראות של מי שיבוא לפה בשבוע הבא לבקש תקציב, מראיינים אתכם ולא אותנו, אבל מה זה להגיד שהממשלה "צריכה"?

חיים אורון: לפני שבועיים ידעתם שמקצצים את מענק האיזון ב- 2.5 מיליון שקל.

חיים אורון: ידעתם, ואפילו לא אנחנו אמרנו.

חיים אורון: מנכ"ל המשרד אמר שזה מפיל עשרות רשויות מקומיות שמתנהגות בסדר.

חיים אורון: כך נאמר.

חיים אורון: הוא אמר את המשפט הזה בעברית מאד משובחת, והוא אמר שהוא אומר את זה בתור מי שעד לא מזמן היה מאד מעורב, כרואה חשבון, ברשויות מקומיות.

חיים אורון: נאמר שזה מהלך בלתי אפשרי, ואתם הצבעתם בעדו.

חיים אורון: ידעתם את המשמעות, אי אפשר להגיד שלא ידעתם.

חיים אורון: ידעתם שהחוב למשכורות הוא בין 200 ל- 400 מיליון שקל.

חיים אורון: היה ברור כבר אז.

חיים אורון: מה התחדש השבוע?

חיים אורון: יש אפשרות מאד ברורה – היום בשעה 19:00 תהיה פה הצבעת אמון.

חיים אורון: תגידו לחברי סיעת "שינוי" להודיע לשר האוצר שאין היום הצבעת אמון ומצביעים נגד.

דניאל בנלולו: אני רוצה לענות לחבר הכנסת אורון – בשלב הראשון, הבעיה שאנחנו מדברים עליה זה שעובדים במדינת ישראל, והתושבים בה משלמים ארנונה, יש 12,000 עובדים במדינת ישראל שהם לא עובדי מדינה, כי 120 חברי כנסת מקבלים משכורת, אבל אותם 12,000 לא עשו שום דב רע, אלא פשוט היה כאן כישלון של ראש עיר כזה או אחר - -

נסים דהן: הכישלון הוא של הממשלה, לא של ראש עיר - - -

דניאל בנלולו: אני דיברתי, וחבריי דיברו על הבעיה הכואבת, שהיום אין כסף לתשלום משכורות.

דניאל בנלולו: החוב הוא 400 מיליון שקל.

דניאל בנלולו: יש דבר שני, שעליו צריך לתת את הדין – כל עיר ועיר תעשה את תוכנית ההבראה שלה כדי שהיא תבוא וגם תוכיח שלא רק שהיא עושה תוכנית הבראה אלא שהיה תוכל לשלם בעתיד גם לספקים, גם ל "מקורות" ולכל אלה שמגיע להם כסף מאותה רשות.

דניאל בנלולו: בואו נפריד.

דניאל בנלולו: אנחנו לא אמרנו שנשתק את המדינה.

דניאל בנלולו: 120 חברי כנסת לא ישתקו את המדינה.

דניאל בנלולו: אני חושב שאתה צריך לברך על זה שאנחנו באים ואומרים שצריך לפתור את הבעיה מיידית.

חיים אורון: איפה הייתם לפני שבועיים?

דניאל בנלולו: אנחנו אומרים את זה כבר שלושה חודשים.

דניאל בנלולו: גם הרשויות צריכות לשלם משהו למען התוכנית הכלכלית הזו.

דניאל בנלולו: כל עיר צריכה לשבת על תוכנית הבראה כזו או אחרת.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לתקנות.

אהוד רצאבי: אני רוצה לשאול שאלה דווקא את נציבת מס ההכנסה.

אהוד רצאבי: מה קורה, כרגע, ברשויות שכר שלא משלמות 8 חודשים – האם הנציבות מפעילה נגדם את כל האמצעים בגלל אי העברת ניכויים, או שזה עובד על שיטת מזומן – לא שילמתי –לא חייב, ואז יש לנו בעיה עם ביטוח לאומי.

אהוד רצאבי: עם הטענה היא שלגבי מס הכנסה זה עובד על בסיס מזומנים, דהיינו – לא שילמתי, אני לא חייב, יש לנו אז בעיה עם הביטוח הלאומי.

טלי ירון אלדר: הרשויות, בעניין הזה, מתחלקות לשניים – כאלה שיש להן חובות בלי קשר למשבר - -

יעקב ליצמן: אי אפשר לדווח איפה יש במס הכנסה ואיפה בביטוח לאומי – למשל, אלה שעבדו בקרית מלאכי ובלוד, ולא קיבלו משכורת כמעט שנה, הצליחו לקבל ביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: מצד אחד - - מס הכנסה שלא קיבלו משכורת כל השנה, מצד שני, לא יכולים לקבל - -

טלי ירון אלדר: הבעיה היא בביטוח לאומי.

אהוד רצאבי: אני אשאל שאלה אחרת:

אהוד רצאבי: אם החבות במס או בהעברת הניכויים היא על בסיס מזומן – שילמתי, והייתי חייב לנכות, ולכן, אם לא נרשמה הוצאה גם לא חייבים להעביר, וכו', האם, מבחינתכם, מצב שבו אני כן אדווח לביטוח לאומי כדי שאותם עובדים יהיו מכוסים סוציאלית, דהיינו – פגיעה בעבודה, אבטלה, וכן הלאה – ועדין לא לשלם לכם?

טלי ירון אלדר: אני לא מכירה מספיק טוב את הבסיס בביטוח לאומי.

טלי ירון אלדר: מס הכנסה הוא לפי בסיס מזומן.

טלי ירון אלדר: בעצם מה שאתה שואל הוא מה קורה אם יש דיווח שונה בין ביטוח לאומי למס הכנסה.

אהוד רצאבי: נכון.

אהוד רצאבי: נניח שמצאתי מקורות כדי לשלם לביטוח לאומי ולכן דיווחתי עליהם.

טלי ירון אלדר: יכול להיות שיש פתרון אחר לביטוח לאומי, אני לא יודע.

אהוד רצאבי: נלך בקו השגרתי – ברגע שדיווחתי לביטוח הלאומי, למעשה יצרתי חוב במס הכנסה כי - - -

טלי ירון אלדר: לא.

טלי ירון אלדר: החוב למס הכנסה נוצר מהדיווח.

אהוד רצאבי: אבל נניח שדיווחתי כבר לביטוח הלאומי.

טלי ירון אלדר: לא משנה.

טלי ירון אלדר: אבל יצטרכו הסבר לשאלה למה זה נעשה.

חיים אורון: יש כאן ויכוח האם מוצדק להעלות את שיעור המס על רווחי הון, על הכנסות, או להישאר ברמה הזו, וזה הופיע בזמנו, גם בדו"ח בן בסט, וכן הלאה.

טלי ירון אלדר: אתה מכיר את עמדתי, בעניין.

טלי ירון אלדר: אני אגיד כמה מילים.

טלי ירון אלדר: באופן עקרוני, אני נגד.

טלי ירון אלדר: אני לא חושבת שנכון להעלות את שיעורי המס.

טלי ירון אלדר: אני אגיד אף יותר מזה: אני חושבת שהעלאת שיעורי המס, בסך הכל, לא תביא לשינוי משמעותי בגביית המיסוי בשוק ההון.

טלי ירון אלדר: זאת אומרת, זה לא היה תוצאה מאד טובה בגביית המסים בשוק ההון.

טלי ירון אלדר: צריך לזכור שהשיעור של 15% נקבע כשיעור זהה לארץ ולחו"ל, כשאנחנו רוצים להביא את ההכנסות מחו"ל לדיווח בישראל.

טלי ירון אלדר: אם נתחיל להעלות את שיעורי המס יהיה לנו קשה מאד להביא אנשים לדווח על ההכנסות שלהם בחו"ל בישראל.

טלי ירון אלדר: מערכת האכיפה בחו"ל היא הרבה יותר מסובכת וקשה.

טלי ירון אלדר: לכן, הצעה כזו יכולה ליצור פער בין ישראל לחו"ל.

טלי ירון אלדר: פער כזה הוא בעייתי גם מסיבות אחרות.

טלי ירון אלדר: אתה פתאום מעדיף מחדש השקעות בחו"ל מול השקעות בישראל.

טלי ירון אלדר: זה מאד בעייתי.

טלי ירון אלדר: סך הכל, גם אם נעלה את שיעורי המס, גם אם נראה איזושהי מערכת שמעלה את כל שיעורי המס, ולא נתחשב במה שאנחנו מפסידים עקב העלאת שיעורי המס, אנחנו לא מדברים על שיעור של יותר מ- 25%.

טלי ירון אלדר: רק בשביל הפרופורציות, רק כדי שנבין – כל גביית המס משוק ההון מנוטרלת מהסיבות הרעיוניות, ומה שהיה לנו בסוף שנה הוא בערך 1,300,000,000 שקל.

טלי ירון אלדר: סך הכל, כל הגביה בשוק ההון היא לא מאד גבוהה - - -

חיים אורון: בשנה הבאה יהיה יותר.

טלי ירון אלדר: לא בהכרח.

טלי ירון אלדר: הבורסה מתוך זה – זה מעט, הרוב זה ריבית על תוכניות חיסכון ופקדונות, כך שזה אולי יוסיף, וזה יפחית לנו את גביית המס בחו"ל.

טלי ירון אלדר: התוצאה הכללית לא תהיה גביית מס נוספת, משמעותית.

טלי ירון אלדר: אם אנחנו מסתכלים על מה שקורה בעולם, היום, וזו נקודת השוואה נכונה תמיד – שיעורי המס הולכים ויורדים.

טלי ירון אלדר: אתמול, במקרה, סיפרו לי על סלובקיה.

טלי ירון אלדר: נקבע שם עכשיו שיעור מס אחיד לכולם של 19%, מס חברות, מס הכנסה.

טלי ירון אלדר: סלובקיה מצטרפת לאיחוד האירופי.

טלי ירון אלדר: מס הכנסה, מס חברות – כל המסים הם 19%.

טלי ירון אלדר: אז בכל העולם אנחנו עדים להפחתות מסים ולא להעלות מסים.

חיים אורון: אני לא יודע מה בסלובקיה, אבל אני רואה את הספרים שלכם, פה.

חיים אורון: בכל הארצות שאנחנו מדברים עליהם ומשווים אותם – רובם הגדול הם באירופה.

טלי ירון אלדר: לא בהכרח.

טלי ירון אלדר: הרבה השתנה מההשוואה שנעשתה - -

חיים אורון: מה השתנה מ-2001?

טלי ירון אלדר: השתנה מאד.

טלי ירון אלדר: מההשוואה שנעשתה בוועדת בן בסט יש שינוי מאד גדול.

נסים דהן: יש לי עוד שאלה – בונדס גם כלולים באגרות של אלה שחייבים 15%?

טלי ירון אלדר: כן, אבל לא תושבי חוץ.

דניאל בנלולו: חברים, מי בעד תקנת מס הכנסה?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: תודה, אושר.

סמדר אלחנני: אני קוראת כאן את פסקה ב', בתקנות: "רווח ההון הריאלי לא יעלה על 15%, ובמלווה שאינו צמוד מדד – על 10%".

סמדר אלחנני: ברגע שיש לנו היום עיוות שהולך ומחמיר בגלל ההגדרה של 15% על רווח ריאלי, ו – 10% על רווח נומינלי, כשהאינפלציה יורדת – ריבית נומינלית, כשאת ממסה אותה את בעצם גם ממסה קרן, ולכן השיעור הוא יותר נמוך.

סמדר אלחנני: מה זו ריבית נומינלית?

סמדר אלחנני: היא גם כוללת, במצב תיאורטי לחלוטין, כשיכולים לעשות אמדן קדימה, מדויק לחלוטין, אז הריבית הנומינלית שווה לריבית ריאלית הפרשי הצמדה.

סמדר אלחנני: ה- 10% ממסים גם קרן, בעוד שב- 15% את ממסה רק ריבית ריאלית.

סמדר אלחנני: גם כשהאינפלציה ירדה, אז בעצם על הקרן מקבלים מינוס.

סמדר אלחנני: הריבית הנומינלית אולי נשארה.

סמדר אלחנני: נכנסנו למערכת עיוותים עוד יותר גדולה.

סמדר אלחנני: לדעתי, כשעשו את ה- 10 ו- 15 אמרו שזה מסתדר בנוסחה כזו או אחרת של אינפלציה.

סמדר אלחנני: אבל זה בוודאי לא מכסה את כל המקרים.

סמדר אלחנני: אני יושבת ועושה מודלים מתמטיים אין סופיים ולא יוצאת מזה.

סמדר אלחנני: מודל אחד חילקתי לכם.

סמדר אלחנני: אני חוזרת לטענתי : המיסוי הנכון הוא רק על ריבית ריאלית.

סמדר אלחנני: ניכוי הפרשי הצמדה כשהם שליליים – וחבר הכנסת רצאבי הזכיר את זה בפורום אחר, צריך להוסיף אותם, לא צריך לחייב במס כפול.

סמדר אלחנני: זה לא רלבנטי רק לפסקה הזו, אבל בפסקה הזו זה פשוט בולט.

סמדר אלחנני: לכן אני מעלה את זה לדיון, בפני חברי הוועדה.

טלי ירון אלדר: אין ספק שהפער בין 10% ל – 15% מבוסס על מדד מסוים שמשתנה.

טלי ירון אלדר: זה לא נכון בהכרח.

טלי ירון אלדר: לפעמים זה יותר טוב, לפעמים פחות טוב.

טלי ירון אלדר: לכן יש גם סמכות לשנות את ה-10% אם צריך, אבל זה צריך להיות על בסיס של משהו קבוע.

טלי ירון אלדר: זה לא דבר שאפשר לשנות אותו כל יומיים.

טלי ירון אלדר: אפשר היה לבחור שיטות אחרות.

טלי ירון אלדר: אפשר היה לבחור שיטה רב נומינלית, או שיטה רב ריאלית.

טלי ירון אלדר: לכל שיטה יש הצדקה, אני יכולה להסביר לך למה כל שיטה נכונה.

טלי ירון אלדר: תקנות מס הכנסה (קביעת הפרשי הצמדה חלקיים)(תיקון), התשס"ג-2003

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לתקנה הבאה – קביעת הפרשי הצמדה חלקיים.

אלי אפללו: אני רק רוצה להודיע שרוחמה אברהם, אני, וחיים כץ הודענו שנצביע נגד כל העברה.

נסים דהן: גם זה העברה.

נסים דהן: זה כספי מדינה.

אלי אפללו: בעניין הזה, עד שהאוצר לא יסכם את הבעיה של השלטון המקומי, אני מציע ליושב הראש, שגם תמך במהלך הזה - -

קריאות: - -

חיים אורון: אני מבקש רביזיה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני בהחלט מצטרפת להצעה של חבר הכנסת אפללו, ואני מבקשת מאדוני, היושב ראש, מצד אחד לקיים דיון, ומצד שני לא לקיים את ההצבעות היום.

דניאל בנלולו: מי בעד הרביזיה?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: הרביזיה לא עברה.

טלי ירון אלדר: תקנות מס הכנסה – גביית הפרשי הצמדה חלקיים.

טלי ירון אלדר: כמו שסמדר הזכירה, יש לנו בחוק חישוב נומינלי וחישוב ריאלי.

טלי ירון אלדר: החישוב הריאלי זה כשיש הצמדה מלאה והחישוב הנומינלי זה כל מקרה אחר.

טלי ירון אלדר: לגבי הצמדה לממד כבר יש לנו אמירה שהפרשי הצמדה חלקיים זה גם במקרה שיש לי חצי מדד, רבע מדד, שליש מדד, מדד ורבע, ואז זה נחשב נומינלי.

טלי ירון אלדר: מה שאנחנו הבאנו פה זה באותם מקרים שיש הצמדה למטבע, שייקבע במפורש שיש איזשהו מנגנון שמצמיד חלקית, שייראו את זה כנומינלי ולא כריאלי.

נסים דהן: מה המשמעות המעשית?

טלי ירון אלדר: זה מונע כל מיני תכנונים ועקיפות בפער.

טלי ירון אלדר: אני אתן דוגמה.

נסים דהן: את מדברת על מס הכנסה.

נסים דהן: בכל מקרה – מס הכנסה הוא שנתי.

טלי ירון אלדר: אתה תכף תבין למה זה מתייחס.

טלי ירון אלדר: יש לי תוכנית חיסכון, כאשר התנאים של התוכנית זה רבע מהמדד ועוד ריבית של 8%.

טלי ירון אלדר: זה התנאים, זה מה שאתה מקבל.

טלי ירון אלדר: השאלה היא האם אתה תקבע את זה כצמוד, ותנטרל את כל ההצמדה מתוך הסכום הזה, ואז תקבע 15% על הרווח הריאלי, או שתלך למנגנון אחר, ואז תגיד – הכל בעצם ריבית, הכל נומינלי ריבית, ואז אני אקח מס רק של 10% על הכל.

טלי ירון אלדר: מה שבעצם התקנה אומרת הוא שבכל מקום שאין הצמדה מלאה למדד או למטבע, רואים את זה כאילו זה נומינלי, או כאילו הכל ריבית - -

סמדר אלחנני: למה לא בשני חלקים?

טלי ירון אלדר: כי זה בלתי אפשרי לחשב את זה.

טלי ירון אלדר: אנחנו רוצים משהו פשוט יותר.

סמדר אלחנני: מי שהמציא את השיטה של הצמדה חלקית למדד - - כבר במדד.

טלי ירון אלדר: מה שאנחנו מציעים פה זה לעשות את אותו הדבר לגבי ההצמדה למטבע חוץ.

סמדר אלחנני: זה עיוות על עיוות.

אלי אפללו: בתקנה עצמה- לא כל כך הבנתי את ההפרש בין מי שנהנה ומי שלא.

אלי אפללו: הייתי רוצה לקבל הסבר.

טלי ירון אלדר: מי נהנה מההפרשים, בתקנה הזו?

טלי ירון אלדר: יש לנו היום בחוק שתי שיטות של חישוב: אחת נומינלית ואחת ריאלית.

טלי ירון אלדר: מה יותר טוב?

טלי ירון אלדר: אני באמת לא יודעת.

טלי ירון אלדר: הריאלית זה 15%, והנומינלית זה 10%.

טלי ירון אלדר: מה שאנחנו עושים פה זה לעשות צדק.

טלי ירון אלדר: אנחנו אומרים: אם לקחת וחלק צמוד, לא הכל צמוד – תלך בשיטה נומינלית.

טלי ירון אלדר: אם הכל צמוד – תלך לשיטה ריאלית.

טלי ירון אלדר: זה מה שאנחנו אומרים פה.

טלי ירון אלדר: אמרנו את זה כבר לגבי הפרשי הצמדה.

טלי ירון אלדר: מה שאנחנו אומרים פה זה את זה – לדולר.

טלי ירון אלדר: מה יותר טוב?

טלי ירון אלדר: אני באמת לא יודעת.

טלי ירון אלדר: זה תלוי איזו תקופה, איזה מדד, מה יותר נכון.

טלי ירון אלדר: זה הכל עניין של הערכה.

טלי ירון אלדר: אלה שתי השיטות שיש לנו היום בחוק.

אלי אפללו: אבל כשאני בא לנסות לראות מה צריך להחליט ומה צריך לעשות - -

טלי ירון אלדר: זה נותן לך ודאות.

טלי ירון אלדר: אם זו ריבית לא צמודה – זה נומינלי.

טלי ירון אלדר: אם זה צמוד מלא – זה ריאלי.

טלי ירון אלדר: אם זה צמד חלקי – הולכים לשיטה נומינלית.

דניאל בנלולו: מי בעד התקנה?

דניאל בנלולו: - 2 מי נגד?

דניאל בנלולו: – 2.

דניאל בנלולו: בסדר.

דניאל בנלולו: רביזיה.

דניאל בנלולו: הרביזיה בעוד 10 דקות.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לצו מס קניה (פטור)(תיקון).

איריס ויינברגר: מטרת התיקון בצו מס קניה- פטור, היא להרחיב את הפטור לישראלים, לתושבים שחוזרים בין יומיים לשבועיים במעבר יבשתי, מ- 50 דולר ל- 100 דולר, על טובין שהם מביאים.

איריס ויינברגר: עד היום הפטור היה 50 דולר.

איריס ויינברגר: מטרת הצו היא להעלות את הפטור מ-50 דולר, מה שיש היום, ל –100 דולר לישראלים, תושבים חוזרים, בעצם.

נסים דהן: למה לא להשוות לגמרי?

נסים דהן: הרי זו המטרה – להשוות.

נסים דהן: אם רוצים להקל על המעבר, שתהיה השוואה סופית.

נסים דהן: 200 דולר.

איריס ויינברגר: כל נושא הדיוטי פרי הוא דבר שאנחנו חושבים שלא צריך לעודד אותו יותר מעבר למה שהוא היום.

איריס ויינברגר: בסך הכל, כל נתינה לדיוטי פרי משמעותה תחרות עם העסקים המקומיים.

איריס ויינברגר: יש הבדלים בין המעברים היבשתיים לבין המעברים האוויריים והימיים, בעלויות שזה דורש, בקלות שנדרשת.

איריס ויינברגר: הרבה יותר קל לעבור במעברים היבשתיים מאשר במעברים האוויריים והימיים מבחינת עלויות.

איריס ויינברגר: הצו הזה הרי נעשה בהתאם לדרישה.

איריס ויינברגר: הדרישה היתה, ההיקפים של הרכישות במעברים היבשתיים מגיעים לכדי 100 דולר, ולכן חשבנו על כך בהתאם.

איריס ויינברגר: לא רצינו להרחיב את זה מעבר.

איריס ויינברגר: מדובר, בסך הכל, על בין יומיים לשבועיים.

איריס ויינברגר: מעבר לשבועיים זה בין כך 200 דולר כמו במעברים האוויריים, וכו'.

איריס ויינברגר: מדובר על אנשים שיוצאים בצורה יותר תכופה מאשר במעברים האוויריים, בין אם זה לביקורי משפחות, בין אם זה ביקורי עסקים.

איריס ויינברגר: מדובר על ירדן ומצרים.

חיים אורון: תושבי השטחים הם בהגדרה הזו ישראלים?

איריס ויינברגר: תושבי השטחים החוזרים – הדין חל גם עליהם.

נסים דהן: אבל גובים את זה בשביל הרשות.

נסים דהן: הרשות מקבלת את הכסף הזה.

איריס ויינברגר: הם עוברים בגשר אלנבי, אבל דיני היבוא חלים גם על הרשות ואותה מעטפת מכס נחשבת, זו אותה מדינה.

דניאל בנלולו: יש לי שאלה.

דניאל בנלולו: אני רוצה להבין על מה אנחנו מדברים – על 200 דולר או 100 דולר.

דניאל בנלולו: כל אחד שיוצא מגבולות המדינה, עולה לטיסה, רשאי לרכוש ב-200 דולר.

רוני בריזון: השאלה של אדוני מכוונת למעמד המוזר הזה של "תושב חוזר".

רוני בריזון: אם מדובר פה בתושב, מי שהיה תושב חו"ל, לא היה תושב המדינה - - -

קריאות: לא, לא - - -

איריס ויינברגר: יש תושב חוזר לאחר יומיים ויש תושב חוזר לאחר פרק זמן ארוך יותר.

חיים אורון: ההנחה שלכם היא שהכל זה ענייני דיוטי פרי, זו הסטטיסטיקה, ולא אנשים שיוצאים לעמאן או קהיר, קונים בקהיר דברים - - -

איריס ויינברגר: אז הפטור הוא בהתאם.

חיים אורון: אני אמשיך את השאלה של חבר הכנסת בריזון, אבל מכיוון אחר: למה צריך להיות הבדל בסוג המעבר?

חיים אורון: אדם נסע לקהיר, לעמאן או למכה.

חיים אורון: ההנחה שלי שאצל רובם הגדול זה פחות תכוף מאשר אצל חלק מהישראלים שנכנסים ויוצאים.

איריס ויינברגר: הסיבה היא שאנחנו בעצם לא רוצים להרחיב את הפטורים.

איריס ויינברגר: מצד שני, מצאנו ש- 50 דולר זה נמוך מידי.

איריס ויינברגר: המשמעות היא 230-240 שקלים היום.

איריס ויינברגר: זה יוצר יותר חיכוך עם אנשי המכס שבודקים את הטובין האלה.

חיים אורון: בפועל, זה מתאים לשני סוגי חוזרים.

איריס ויינברגר: זה קיים גם היום.

חיים אורון: בפועל, אם יש זכות לחזור עם 200 דולר בפטור, למה היא צריכה להיגרע במעבר יבשתי?

קובי בוזו: אני רוצה להוסיף – בכל זאת, האופי של שני המעברים הוא שונה.

קובי בוזו: אי אפשר להשוות בין מעבר ימי או אווירי למעבר יבשתי.

קובי בוזו: במעבר יבשתי אפשר לעבור בתכיפות רבה יותר, וגם העלות היא אחרת.

קובי בוזו: במידה ויהיה פה פטור של 200 דולר יהיה כדאי לנסוע לדהב או טבה, ולהביא סחורה בפטור.

איריס ויינברגר: זה גם יצור אפליה בין מי שנוסע לאילת למי שנוסע לטאבה, בעניין הזה.

איריס ויינברגר: יהיה יותר אינטרס לנסוע לסיני, כי אז גם יהיה הפטור של הדיוטי פרי.

דניאל בנלולו: לגבי הרביזיה: מי בעד?- 2 מי נגד?

דניאל בנלולו: - 2.

דניאל בנלולו: אני עכשיו מחזיר את ההצבעה על התקנה הקודמת: מי בעד התקנה?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: תודה.

סמדר אלחנני: היתה פה ועדה שעסקה בדיונים על הפטורים לפני שאתם הגעתם לכאן.

סמדר אלחנני: היתה פה ועדה שעסקה בענייני הדיוטי פרי.

סמדר אלחנני: היו ישיבות רבות וארוכות עם אנשי המכס, כאשר הטענה הגדולה היתה שזה פוגע בשתי קבוצות: הקבוצות שלא נהנות מנסיעות לחוץ לארץ כי הן לא יכולות לשלם את דמי המעבר, כדי לקבל מוצרים פטורים ממכס.

סמדר אלחנני: קבוצה שניה: בעלי העסקים בארץ, שצריכים להתחרות עם הדיוטי פרי.

סמדר אלחנני: כך שצריך לציין את הקלילות שבה מאשרים העלאת הסכום .

סמדר אלחנני: למי שאין כסף לנסוע לחוץ לארץ לא מקבלים סיגריות, בשמים וקוסמטיקה בהנחה.

דניאל בנלולו: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.