ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 114, 2004-02-10 13:45

אברהם הירשזון: אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

אברהם הירשזון: מי יציג את תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון מס' ...), התשס"ד-2004?

מרי נאמט: אני ממינהל הספנות והנמלים במשרד התחבורה.

מרי נאמט: שר התחבורה מעלה על סדר יומה של הוועדה ולאישורה את התיקון בתקנות הנמלים (בטיחות השיט).

מרי נאמט: התיקון הוא בשלוש אגרות שונות הקבועות בתוספת החמש-עשרה לתקנות הנמלים (בטיחות השיט).

מרי נאמט: הסעיף הראשון הוא העמדת אגרה עבור בדיקה חוזרת לספינה או סירה, בסכום של 150 שקלים.

יצחק כהן: לא משנה באיזה גודל, חסקה או אנייה או דוברה?

מרי נאמט: מדובר כאן על סירה – שמוגדרת עד 7 מטר, ספינה או ארבה.

מרי נאמט: הדברים מוגדרים.

מרי נאמט: לכל סוג של כלי שיט יש אגרות שונות.

מרי נאמט: פה אנחנו מדברים רק על סירות וכלי שיט קטנים.

מרי נאמט: הסעיף השני הוא פטור מאגרה עבור בדיקה כללית לכלי שיט קטנים ללא מנוע ששטים בתחום המים הפנימיים של מדינת ישראל.

מרי נאמט: הסעיף השלישי הוא שונה.

מרי נאמט: פה מדובר על אניות זרות.

מרי נאמט: העמדת האגרה עבור בדיקה חוזרת לכלי שיט לפי סעיף 5א רבתי: "פיקוח ובדיקה של כלי שיט זרים".

מרי נאמט: אנחנו מציעים להטיל אגרה של 4,700 שקלים לבדיקה חוזרת.

מרי נאמט: כידוע לכם יש אישור של שר האוצר לתיקון שהוצע בתקנות הללו.

מרי נאמט: בהצעה שהעברנו לכם היתה טעות כלשהי ולכן העברנו לכם נוסח מתוקן.

מרי נאמט: אני עוברת לדברי ההסבר.

מרי נאמט: אני קופצת ישר לסעיף ג', כדי לעשות את זה לפי הסדר שמופיע בתקנות.

מרי נאמט: כאן אנחנו מציעים סכום אגרה קבוע ואחיד לבדיקה חוזרת של סירה, ספינה או ארבה – שזה כמו דוברה להעברת מטענים ממקום למקום בנמל, זאת קטגוריה מצומצמת מאוד.

מרי נאמט: במצב הנוכחי תקנה 103 לתקנות הנמלים (בטיחות השיט) מגדירה שבעד בדיקה כללית של כלי שיט שאינו אנייה, תיגבה אגרה שתהיה מורכבת ממספר פרמטרים.

מרי נאמט: לכל פרמטר כאן יש סכום מסוים.

מרי נאמט: יש אגרה בסיסית, יש פרמטר של עוצמת מנוע, יש פרמטר של מספר האנשים שכלי השיט רשאי להסיע, וכן פרמטר של כל מטר אורך של כלי שיט מעל 7 מטרים.

מרי נאמט: בעצם האגרה נקבעת כפונקציה של הפרמטרים שהצגנו כאן.

מרי נאמט: במקרים מסוימים יש צורך לעשות בדיקה חוזרת.

מרי נאמט: במקרה כזה במצב הנוכחי אנחנו דורשים לפי החוק לשלם מחצית מהאגרה הראשונית.

מרי נאמט: במשך השנים ראינו שיש לנו בעיות בתחום הזה, גם קושי לקבוע את מחצית האגרה על-ידי הבוחן שמבצע את הבדיקה, שאין לו בשטח הנמל את כל הפרמטרים שהצגנו לפניכם כעת ולפעמים זה גורם לטעויות.

מרי נאמט: לכן אנחנו מציעים כאן סכום אחיד.

מרי נאמט: בנוסף, במקרים רבים מאוד האגרה הראשונית גם כך גבוהה מאוד.

מרי נאמט: כאשר באים לבצע בדיקה חוזרת בעצם בודקים איזה פריט קטן או שני פריטים ואז אין הצדקה לקחת 50% מאגרת הבדיקה הראשונה, שהיא גבוהה מאוד.

מרי נאמט: אנחנו רואים בזה אי-צדק ואנחנו באים לתקן כאן עיוות מסוים.

טמיר כהן: את האגרת הרישוי הפחיתו בסעיף השני, לפי דברי ההסבר.

טמיר כהן: עשיתם שם שתי פעולות.

מרי נאמט: בינתיים אני הצגתי רק את התקנה הראשונה.

נחום גנצרסקי: אני נשיא לשכת הספנות הישראלית.

נחום גנצרסקי: קודם כול אני רוצה להגיד שקיבלתי את החומר רק עכשיו ואני מבקש להבא אם יש נושאים כאלה לשלוח לנו את החומר כמה ימים קודם כדי שנוכל לדעת על מה מדברים.

נחום גנצרסקי: לעצם העניין, אני מבין שהאגרות האלה חלות על חברות הספנות ואין לזה קשר אם זו חברה ישראלית או חברה זרה.

נחום גנצרסקי: אני לא רואה כאן שום התייחסות להתייעלות.

נחום גנצרסקי: לוקחים פשוט את סך כול ההוצאות, שאני לא יודע איזה ביקורת יש עליהן, ואומרים שעכשיו זה יעלה 4,700 שקלים במקום 2,760 שקלים.

נחום גנצרסקי: אני חושב שהדבר הזה לא הגיוני.

נחום גנצרסקי: לא יתכן פתאום משום מקום לקבוע מין העלאות כאלה.

מרי נאמט: עדיין לא הצגתי את הנושא הזה.

אברהם הירשזון: תציגי את כל הנושאים.

אברהם שוחט: למה זה מוכפל?

מרי נאמט: אנחנו מגיעים לסעיף 1(3) לתקנות, לאגרה שנקראת אגרת Port state control.

מרי נאמט: ארגון הספנות הבין-לאומי, שמדינת ישראל חברה בו, גיבש אמנה למניעת זיהום הים (Port state control).

מרי נאמט: כל מדינה שחתומה על האמנה הזאת חייבת לבדוק את האניות הזרות הפוקדות את הנמלים שלה בהתאם לאחוזים שמוגדרים בתקנה.

אברהם שוחט: זה דבר שלא היה קודם?

מרי נאמט: בשנת 1997 מדינת ישראל הצטרפה לאמנה הזאת ומאז הקמנו את מערך Port state control במסגרת מינהל הספנות.

מרי נאמט: במשרד שלנו יש מחלקה שמבצעת את הבדיקות האלה שלPort state control.

מרי נאמט: זה בעצם בא למנוע כניסת אניות תת-תקניות (Sub-standard ships) שיוצרות סיכון גדול מאוד לאסון אקולוגי ולזיהום הים.

מרי נאמט: יש כמה אזורים בעולם שבכל אחד מהם יש מזכר הבנה של אותו אזור.

מרי נאמט: אנחנו במזכר ההבנה באזור הים התיכון.

מרי נאמט: בהתאם לאמנה של Port state control ובהתאם לתקנות שהותקנו בשנת 1999 אנחנו בודקים את האניות הזרות שמגיעות לנמלים שלנו, הכול בהתאם לקריטריונים שנקבעו באותה אמנה, על-ידי המפקחים של מינהל הספנות והנמלים.

יעקב ליצמן: מה בודקים שם?

מרי נאמט: בודקים תעודות, מסמכים באנייה של צוות האנייה, כל מחלקת סיפון-מכונה-רדיו של האנייה.

מרי נאמט: זה בדיקה מקיפה מאוד.

מרי נאמט: העולם פשוט הגיע למסקנה שעל מנת להיפטר מהבעיות הגדולות צריך להתחיל לבדוק את האניות וכך למנוע את האסונות.

מרי נאמט: כמובן שלאניות ישראליות אין בעיה כזאת.

מרי נאמט: רמת הבטיחות באניות הישראליות היא מהגבוהות בעולם כך שאניות שלנו כמעט ולא נבדקות בחוץ-לארץ.

מרי נאמט: אני לא חושבת שאנייה ישראלית אי-פעם נעצרה בחוץ-לארץ.

מרי נאמט: אנחנו בודקים את האניות שמגיעות אלינו בהתאם לשיעורים שמוגדרים באמנה.

מרי נאמט: יש אניות מסוכנות יותר, עם כימיקלים או מכליות או אניות נוסעים שיש בהן המון נוסעים, לכן אנחנו בודקים שיעור גבוה מהאניות.

מרי נאמט: אם אנייה נמצאת תקינה והכול בסדר, אנחנו לא גובים שום דבר, וגם זה בהתאם לאמנה.

מרי נאמט: אם יש בעיות רציניות, דליפה או בעיה במנוע או משהו לא תקין במחלקת סיפון, סמכותנו לעצור את האנייה ואנחנו עושים את זה.

מרי נאמט: ואז לאחר תיקון של הליקויים חוזרים אל האנייה ובודקים אותה פעם שנייה.

מרי נאמט: על הבדיקה השנייה אנחנו מחייבים את האנייה – עד היום חייבנו אותה בסכום של 2,760 שקלים וכעת ביקשנו להעלות את האגרה ל-4,700 שקלים.

מרי נאמט: הבדיקה מקיפה מאוד.

אברהם שוחט: היא אחרת ממה שהיה קודם?

אברהם שוחט: למה אתם מעלים את האגרה?

אברהם שוחט: חל איזה שינוי?

מרי נאמט: בשנת 1997 הקמנו את מערך Port state control אצלנו והגשנו את הנתונים לוועדת האגרות הבין-משרדית.

מרי נאמט: נאמר לנו לבדוק את הנושא במשך כמה שנים, לראות איך הוא עובד, מה ההוצאות ומה ההכנסות, איך הדברים האלה הסתדרו, ובהתאם לזה יוחלט בהמשך.

מרי נאמט: מאז חלפו כבר כמה שנים.

מרי נאמט: בבדיקות שלנו על ההוצאות וההכנסות מצאנו שאנחנו לא מצליחים לכסות את ההוצאות במתן השירות הזה, ומדינת ישראל בעצם מחויבת למלא אחר דרישות האמנה הזאת ולהמשיך לבדוק מספר מסוים של אניות מכל סוג.

מרי נאמט: אנחנו רואים שההכנסות שלנו לא מכסות את זה ולכן החלטנו לחזור ולהגיש בקשה לשינוי גובה האגרה.

מרי נאמט: בהתאם לבקשה של ועדת האגרות הבין-משרדית בשנה שעברה, ביוני 2003 ערכנו בדיקה נוספת של העלויות והגשנו את כל הניירות למשרד האוצר, לוועדת האגרות הבין-משרדית.

מרי נאמט: נבדקנו וקיבלנו את האישורים המתאימים על הבדיקה החוזרת והגענו למעמד הזה.

מרי נאמט: זאת אומרת, זה גם אחרי בדיקה של המצב בשטח, לאחר שהפעלנו את המערך הזה מאז שנת 1997 וראינו שמדי שנה אנחנו לא מצליחים לכסות את ההוצאות מההכנסות של גביית האגרות האלה, ובנוסף רק בשנת 2003 עברנו את הבדיקה של ועדת האגרות הבין-משרדית של משרד האוצר.

מרי נאמט: אבל בכלל בכל הנושא הזה, הדבר החשוב ביותר, בעצם המטרה שלנו כאן לא לגייס כסף ולא להעלות את ההכנסות שלנו אלא לכסות את עלות הבדיקות.

מרי נאמט: זה נושא מורכב מאוד ואנחנו נכנסנו אליו.

מרי נאמט: אנחנו רוצים למנוע כניסת אניות גרועות וישנות שיכולות לזהם את נמלי הים שלנו.

מרי נאמט: דבר נוסף שבדקנו ונתבקשנו להציג בוועדת האגרות הבין-משרדית, איך אנחנו עומדים מול כל מדינות העולם.

מרי נאמט: זה הרי דבר שלא קיים רק פה, כמעט בכל מקום עושים את זה.

מרי נאמט: לפי הנתונים שמצאנו – אמנם יש שיטות שונות, קצת קשה להשוות, אבל בכל קנה מידה של בדיקה ראינו שאנחנו לא מהיקרים בעולם.

מרי נאמט: באוסטרליה, באנגליה, בהרבה מאוד מקומות אחרים גובים סכומים הרבה יותר גבוהים.

מרי נאמט: זה לא משהו חריג.

מרי נאמט: כאן מדובר לא בכלי שיט קטנים אלא באניות שעלות ההחזקה שלהן עשרות אלפי דולרים ביום.

מרי נאמט: זה צריך להתריע בעצם ולהכניס סדר לנושא הזה.

נחום גנצרסקי: העניין הזה הוא מורכב מאוד כי הגדלת האגרות מעוררת ישֵנים מרבצם.

נחום גנצרסקי: הרבה אניות טורקיות מגיעות לארץ.

נחום גנצרסקי: ברגע שחברה טורקית למשל תיבדק כאן, ועכשיו יעלו להם את האגרה מ-2,760 שקלים (600$) ל-4,700 שקלים (1,000$), כשהם ישובו לטורקיה הם ידרשו לבדוק מעתה והלאה את כל האניות הישראליות ולקחת מהן אגרות בשיעור כפול.

נחום גנצרסקי: יחסים הדדיים מעין אלו היו לנו עם הרבה מאוד מדינות, עם אוקראינה, עם אוסטרליה, ואין לזה סוף.

נחום גנצרסקי: יכול להיות שצריך להגדיל את האגרות, אני לא יודע, לא בדקתי את זה, אין לי מושג אם ההוצאות נכונות או לא נכונות, אני לא יודע האם המפקחים עוסקים רק בנושא הזה או בדברים נוספים.

נחום גנצרסקי: אני חושב שזה הגדלה אדירה של האגרות באחוזים, אולי לא בכסף, וגם על זה אין לי נתונים.

נחום גנצרסקי: אני מניח שזה מסתכם בתקציב של כמיליון שקל שעכשיו הספנות צריכה לכסות ואני חושב שזה לא נכון.

יצחק כהן: יש צפי הכנסות מכל האגרות האלה?

מרי נאמט: כאן מדובר לא על ספנות ישראלית אלא על אניות זרות שמגיעות לנמלי ישראל.

יצחק כהן: הוא דיבר על יחסי הגומלין בין המדינות.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת כהן שואל מה גובה ההכנסות הצפוי.

מרי נאמט: ההכנסות הצפויות הן רק לצורך כיסוי ההוצאות, בסך הכול כ-350,000 שקלים.

מרי נאמט: כאן המספרים לא גדולים.

מרי נאמט: מדובר על כ-100 אניות בשנה שנעצרות.

מרי נאמט: אלה לא מספרים כל-כך גדולים.

יצחק כהן: סליחה, אבל זה לא בא לשרת את המטרה שלכם.

יצחק כהן: המטרה שלכם היא למנוע את זיהום הים.

מרי נאמט: המטרה שלנו גם לכסות את ההוצאות שלנו במתן השירות הזה, ומדינת ישראל מחויבת לתת את השירות הזה.

יצחק כהן: אני אומר דבר אחר.

יצחק כהן: אם תפסתם אנייה שמזהמת, תקנסו אותה ב-20,000 דולר, לא ב-1,000 דולר.

מרי נאמט: אבל אתה חייב לפעול בהתאם לתקנה.

יעקב ליצמן: זה לא כסף גדול.

יצחק כהן: אם זה לא כסף גדול אז בשביל מה להסתכסך עם הטורקים?

נחום גנצרסקי: אם זה לא כסף, אז שלא יגבו אותו.

מרי נאמט: כפל המס שדיברת עליו לגבי אוקראינה בעצם נבע מיוזמה שלהם והוא לא נבע משום דבר שקשור לעניין ה-Port state control.

נחום גנצרסקי: אני אומר שיש הדדיות.

נחום גנצרסקי: קשה לי לתת עכשיו דוגמאות אבל יש הדדיות.

נחום גנצרסקי: למשל אנחנו ביקשנו לא לשלם מס על דמי הובלה בין טיוואן וישראל כדי שלא נשלם בטיוואן מס.

נחום גנצרסקי: מתי ממשלת טיוואן הסכימה לזה?

נחום גנצרסקי: כשבאה אנייה מטיוואן לישראל ודרשו ממנה 35% מס, אז הטיוואנים מהר-מהר חתמו על האמנה הזאת שמוותרת על תשלום מס.

נחום גנצרסקי: אני רוצה להדגיש פה את נושא ההדדיות.

נחום גנצרסקי: זה לא שאת מעלה כאן לאניות זרות וזה נשמע טוב, שהאנייה הזרה תשלם כאן כסף.

נחום גנצרסקי: הרי אנייה ישראלית שבאה למדינה השנייה גם תשלם שם כסף.

מרי נאמט: כמובן, אם היא תימצא לא תקינה.

סמדר אלחנני: האגרה היא עבור הבדיקה, לא בשל האי-תקינות.

סמדר אלחנני: הוא אומר לך משהו אחר.

סמדר אלחנני: הוא אומר שכל אנייה ישראלית תתחייב באגרה.

סמדר אלחנני: את אומרת שרק אם היא תימצא לא תקינה.

סמדר אלחנני: אלה שני דברים שונים.

נחום גנצרסקי: ברגע שיעלו כאן

נחום גנצרסקי: לבדוק אניות אירופאיות למשל אז באירופה יבדקו את האניות שלנו ויחייבו אותנו באותו סכום אגרה.

סמדר אלחנני: את אומרת שרק אם היא תימצא לא תקינה.

מרי נאמט: כמובן.

מרי נאמט: רק אנייה שלא תימצא תקינה תשלם את הסכום הזה.

יעקב ליצמן: מתי העליתם את האגרות בפעם האחרונה?

מרי נאמט: האגרה הזאת נקבעה בשנת 1997 ומאז היא עודכנה רק בהתאם למדד.

יעקב ליצמן: אז השנה הורדתם את האגרה בגלל ירידת המדד?

יעקב ליצמן: כך לימדתם אותנו באוצר, שכאשר המדד יורד אנחנו משלמים יותר.

מרי נאמט: זה ממש לא קשור במדד.

מרי נאמט: אנחנו התחלנו לטפל בתיקון הזה לפני זמן רב.

יעקב ליצמן: גברתי, את צריכה להבין, ככל שאת מסבירה יותר לחברי כנסת הם פחות מבינים ...

סמדר אלחנני: לא הבנתי ממך אם זה בדיקת אניות לקויות או זה בדיקת אניות זרות, אחר-כך את תסבירי.

סמדר אלחנני: ישראל חתומה על האמנה הים תיכונית הזאת במסגרת ה-Port state control, וזה דבר חיובי מאוד.

סמדר אלחנני: התועלת החברתית והכלכלית העולמית מהבדיקה, לישראל ולאגן הים התיכון – שאנחנו בצד שחוטף ממנו את הזיהומים בגלל הזרמים – התועלת עולה פי כמה וכמה על האגרה הזאת.

סמדר אלחנני: זאת אומרת, היה ראוי שממשלת ישראל תעשה את הבדיקות האלה ולא תחייב את הנבדקים.

סמדר אלחנני: כמו שהוא אמר, הם האחרונים שרוצים להיבדק.

סמדר אלחנני: מדינת ישראל רוצה שיבדקו אותם כי היא תורמת בזה לשמירת הניקיון של הים התיכון.

סמדר אלחנני: המזהמים הרי עושים דברים איומים ונוראים.

סמדר אלחנני: אז כדאי היה באמת לבדוק ולקנוס ולעשות.

סמדר אלחנני: האגרה לא משרתת את המטרה.

סמדר אלחנני: נתקלתי בזה גם בכל מיני דברים אחרים, אני קונסיסטנטית מאוד.

סמדר אלחנני: אני זוכרת את האגרה שדרשו על חיסון מפני איזה מחלה איומה בכבשים, ברצלוזיס.

סמדר אלחנני: יש אינטרס חברתי שהתועלת שלו היא הרבה יותר גדולה, רק לא יכולים למדוד אותה בצורה כזאת כמו שאת מודדת את העלות.

סמדר אלחנני: לכן, אני אומרת לחברי הכנסת, לא צריך להעלות את האגרה.

סמדר אלחנני: דבר שני, את מציינת כאן שהתיקון הוא בסעיף 16 בתוספת החמש-עשרה לתקנות הנמלים (בטיחות השיט).

סמדר אלחנני: בדקתי את סעיף 16 וכתוב בו: "בעד החתמת האישור או האבזר או אמצעי ההצלה לכל 100 יחידות או חלק מהן תשולם אגרה בסך ...".

סמדר אלחנני: המספרים לא חשובים כי הם לא מעודכנים.

סמדר אלחנני: אז איפה הבדיקה?

סמדר אלחנני: איפה זה ומה שאת מספרת?

מרי נאמט: לא קראת את הסעיף הנכון.

יעקב ליצמן: שר האוצר תומך בזה או שהוא יגיד מחר ברדיו שהוא לא תומך?

יצחק כהן: שהוא ימצא דרך לבטל את זה ...

מרי נאמט: הוא אישר את זה.

מרי נאמט: בתוספת ה-15, בסעיף 16 נאמר: "בעד כל בדיקה חוזרת בכלי שיט לפי הפרק ה-5א לתקנות" - - -

סמדר אלחנני: בסדר.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת כהן, מה אתה מציע?

יצחק כהן: אני בעד.

אברהם הירשזון: אתה רוצה שנצביע על זה?

יעקב ליצמן: לא אכפת לי להצביע, אבל אני רוצה לדעת בוודאות ששר האוצר לא יחזור בו מחר בשידור חי.

אברהם הירשזון: אז מה אתה רוצה, שאנחנו לא נצביע ונשאל את שר האוצר, או אתה רוצה להצביע?

מרי נאמט: אני מבקשת להוסיף עוד משפט.

מרי נאמט: הנושא הזה עמד למבחן משנת 1997.

מרי נאמט: ביום הקמת המערך הזה אנחנו באמת לא ידענו מה בדיוק הולך להיות, מה ההכנסות ומה ההוצאות ומה כל הסיפור הזה.

מרי נאמט: במשך השנים שהפעלנו את המערך הזה ראינו מה באמת קורה.

מרי נאמט: כמובן שהיה טוב אם אפשר היה להתנדב ולממן את כל העלות אבל זה בלתי אפשרי.

מרי נאמט: ידוע לכולם שצריך לכסות את ההוצאות.

נחום גנצרסקי: בעוד שנה או בעוד שנתיים שוב פעם יראו שזה לא מכסה את העלויות ושוב פעם יעלו את האגרות?

נחום גנצרסקי: צריך לכלול בזה גם מרכיב של התייעלות.

יעקב ליצמן: בסך הכול מדובר על אנייה שתופסים אותה ושהיא לא בסדר.

יעקב ליצמן: הרי לא מדברים על כל אנייה אלא רק על אנייה שהיא לא בסדר.

יעקב ליצמן: היא אמרה לפרוטוקול שכאן לא תפסו אף אנייה ישראלית שהיא לא בסדר.

יעקב ליצמן: אם מדברים על אניות זרות אז מה אכפת לנו?

יעקב ליצמן: אתה מדבר על גומלין אבל לא יהיה גומלין אם נדאג שהכול יהיה בסדר אצלנו.

יעקב ליצמן: אז מה הבעיה?

נחום גנצרסקי: צריכה להיות גם התייעלות בעניין הזה.

נחום גנצרסקי: לא יתכן להגדיל כל פעם את האגרות.

אברהם הירשזון: רבותי, תודה רבה.

אברהם הירשזון: הצבעה על תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון מס' ...), התשס"ד-2004 בעד – רוב אין מתנגדים התקנות נתקבלו.

אברהם הירשזון: תודה רבה, תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון מס' ...), התשס"ד-2004 אושרו.

אברהם הירשזון: תודה רבה לך גברתי.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לשינויים בתקציב.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 4 – משרד התחבורה.

יצחק כהן: מה זה 157.5 תקנים בשיא כוח-אדם?

יצחק כהן: מי יכול להסביר לנו את זה?

גילי קניגסבורג: מדובר על המרת משרות בשיא כוח-אדם לחודשי עבודה במע"צ.

יעקב ליצמן: זה בעקבות ההפרטה של מע"צ?

גילי קניגסבורג: לא.

גילי קניגסבורג: עדיין לא חל השינוי באופן סופי.

גילי קניגסבורג: אבל מדובר ב-158 משרות כוח אדם שמע"צ היתה אמורה לקבל במסגרת המרות --- לשיא כוח אדם.

גילי קניגסבורג: מכיוון שעכשיו חל כל השינוי במע"צ, נציבות שירות המדינה החליטה לעכב את אותן המרות והם קיבלו במקום זה את חודשי העבודה שהיו להם גם בשנה שעברה.

יעקב ליצמן: מע"צ הופרטה?

גילי קניגסבורג: לא.

גילי קניגסבורג: היא תהיה חברה ממשלתית.

יצחק כהן: הורידו משרות לטובת חודשי עבודה?

גילי קניגסבורג: זה חזר למצב הקודם.

גילי קניגסבורג: המצב לא השתנה.

גילי קניגסבורג: בשנה שעברה היו למע"צ מספר חודשי המרה לעובדים ושיא כוח אדם.

גילי קניגסבורג: המצב נשאר אותו דבר, במקום להמיר את אותם חודשי עבודה לתקן, לשיא כוח אדם.

יצחק כהן: מה אנחנו מקבלים עכשיו?

יצחק כהן: תקן?

גילי קניגסבורג: לא, עכשיו מקבלים חודשי עבודה.

יצחק כהן: אז גוררים תקנים ומפטרים אנשים.

גילי קניגסבורג: לא.

גילי קניגסבורג: המצב היה אמור להיות שונה בתחילת השנה.

חיים אורון: החליטו להקטין אותם ואחרי ההסכמים מחזירים להם עכשיו.

יצחק כהן: להיפך.

גילי קניגסבורג: המצב כעת לא השתנה לעומת המצב בשנה שעברה.

גילי קניגסבורג: היא היתה אמורה לקבל שיא כוח אדם שהיא לא קיבלה בעקבות השינוי.

גילי קניגסבורג: נציבות שירות המדינה החליטה לא לתת לה את אותו שיא כוח אדם ולכן המצב עקבי לשנה שעברה והיא עדיין נשארת עם אותו מספר של חודשי עבודה.

יצחק כהן: אני רוצה לבדוק את זה.

אברהם הירשזון: אדוני רוצה לבדוק?

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: הלאה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 5 – משרד הבינוי והשיכון.

אברהם הירשזון: אתם רוצים לעכב דברים כלשהם?

גיא אבן: אנחנו רוצים לדחות את פנייה מספר 5 וגם את פניות 13 ו-14.

יצחק כהן: אתם מורידים כאן מחסרי דירה ומעבירים לאגודות?

אברהם הירשזון: הוא לא מוריד ולא מעביר.

אברהם הירשזון: הוא מושך את הפניה.

גיא אבן: אני אסביר לך הכול כשהפנייה תעלה בוועדה.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 6 – שר הביטחון.

יעקב ברקאי: יש כאן פנייה על השתתפות של 65 מיליון שקל בהתקשרויות שבוצעו בשנה שעברה והשנה מכסים אותן.

יצחק כהן: זה פיקוד העורף?

יצחק כהן: מה היו ההתקשרויות?

יצחק כהן: מה ביצעו?

יצחק כהן: הורידו את הניילון מהמסיכות?

יעקב ברקאי: זה על קנייה של מסיכות, התקשרויות שבוצעו בשנה שעברה לפני מלחמת המפרץ.

יצחק כהן: צריך ועדת חקירה ממלכתית על כל הסיפור הזה.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, אני חושב שאנחנו לא נוכל לדון בזה היות ובוועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון עדיין לא הוחלט על חלוקת תקציב הביטחון.

יעקב ליצמן: אנחנו לא יודעים מה יקרה שם.

יעקב ליצמן: אי אפשר להצביע על זה.

אברהם הירשזון: רבותי, אני מסיים את הישיבה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.