ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2003-12-03 16:00

אברהם הירשזון: רבותיי, אני פותח את הישיבה.

אברהם הירשזון: על סדר היום - תקנות מס הכנסה (הוראות לעניין פירוקים מסוימים).

טלי דולן: התקנות האלה מובאות כרגע פעם שלישית בפניכם.

טלי דולן: התבקשנו בישיבה הראשונה לבוא לנוסח מוסכם עם לשכת רואי החשבון.

טלי דולן: חשבנו, בישיבה שהתקיימה שלשום, שהנוסח כבר הוסכם, אבל אני מקווה שאולי בגלל טעויות טכניות הנוסח אולי לא הגיע אל חבר הכנסת רצאבי שהיה יושב-ראש הישיבה בדיון הראשון.

טלי דולן: התקבלו הערות נוספות של לשכת רואי החשבון.

טלי דולן: הנוסח שמובא בפניכם כרגע הוא נוסח שהוסכם על דעת לשכת רואי החשבון ועל דעתו של חבר הכנסת רצאבי, שהדברים הועברו אליו אתמול או שלשום.

טלי דולן: אני רוצה רק לציין בפניכם מה התיקונים שביקשה לשכת רואי החשבון להכניס לנוסח התקנות האלה, ושאותם הסכמנו לקבל.

טלי דולן: תקנה 3 אומרת: "לעניין סעיף 93 א (א)(6) לפקודה ייראו כעודפים הוצאות שאותרו בניכוי החברה שלא היו מוכרות בניכוי בידי בעל המניות".

טלי דולן: קיבלנו הערה שלא מן הראוי להכניס את הפסקה הזו.

טלי דולן: לקחנו אותה בהתחלה ואמרנו: אלא אם כן מדובר בהכנסה בידי בעל המניות.

טלי דולן: בסופו של דבר, לפי בקשת רואי החשבון, בכלל השמדנו את הפסקה.

טלי דולן: התקבלה הערה של רואה החשבון נדב הכהן בתקנה 4, שמדברת על חישוב המס החל על העודפים, לציין בתקנה שמדובר על כך שבעל מניות יחויב בשנת המס 2003.

טלי דולן: הערה דומה קיבלנו גם לעניין תקנה 6.

טלי דולן: תקנה 6 התרת ההוצאה בידי החברה.

טלי דולן: נאמר שסכום העודפים ששולם לבעל המניות בהתאם לתקנות אלה, יוכר לחברה כהוצאה בייצור הכנסה.

טלי דולן: הוספנו בשנת המס 2003.

טלי דולן: הערה אחרונה שהכנסנו היא בתקנה 14.

טלי דולן: הנוסח הראשון דיבר על כך שעל אף האמור בכל דין לא ייראו את הפסקת העבודה במסגרת החברה כפיטורין או כהתפטרות, ואנחנו הוספנו שעל אף האמור בכל דין, לעניין הוראת הפקודה, לא ייראו את הפסקת העבודה במסגרת החברה כפיטורין או כהתפטרות אם מדובר על הפסקת העבודה בשל פירוקה לפי הוראות סעיף 33 א'.

אהוד רצאבי: הכל על דעתי.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה רבה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לשינויים בתקציב.

אברהם הירשזון: מספר פניה לוועדה – 476.

מיה אלון: במסגרת המכרז של ערוץ 10 נקבעו דמי זיכיון על סך כ- 27 מיליון שקל, תשלום חד פעמי למדינה.

מיה אלון: במסגרת הסכם שנקבע עוד לפני יציאת המכרז בין הרשות השנייה לבין המדינה, הוחלט ש- 50% מהסכום, קרי- כ-13 מיליון ש"ח יוחזרו לתעשייה לצורך הפקת סרטי דרמה ותעודה בנושאים ציבוריים שונים, לפי קריטריונים ברורים שהרשות השנייה קבעה.

יעקב ליצמן: זה הדבר היחיד שמחזירים, או עוד דברים?

מיה אלון: 50% מדמי הזיכיון.

יעקב ליצמן: רק לזה, או לעוד דברים?

מיה אלון: אך ורק לזה, ולפי קריטריונים ברורים.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 546 בעמוד 3.

אברהם הירשזון: שר הפנים.

אברהם הירשזון: מי מציג?

ערן פולק: מדובר בשינויים פנימיים בתוך תקציב משרד הפנים, תקציב הבטיחות, שעניינם התאמות שכר בתקציב 2003.

ערן פולק: יש פה שני מרכיבים עיקריים.

ערן פולק: האחד, סטייה בין התקצוב לביצוע בפועל בשל חוסר איוש של משרות, תקצוב יתר או תקצוב חסר של סעיפים.

ערן פולק: המרכיב השני הוא התחלה של תהליך שמושלם בבניית תקציב 2004 של צמצום סעיפי השכר של משרד הפנים שיקל על החשבות ועל כל עניין תקצוב השכר.

ערן פולק: לגבי שאלות ספציפיות וסעיפים ספציפיים – נציג משרד הפנים שנמצא פה, יוכל לענות.

רוחמה אברהם-בלילא: יש פה קיצוץ דרסטי ברשות פס"ח.

רוחמה אברהם-בלילא: למה זה מקוצץ בכזו דרסטיות, של 1,200,000 שקל.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן – בנושא של רישום המפעלים הביטחוניים.

יעקב ליצמן: מה זה שירותים מרכזיים באגף?

ערן פולק: רשות פס"ח היא רשות פינוי סעד חללים.

ערן פולק: אלה אנשים שמתעסקים בפינוי בפיגועים במרכזי אוכלוסייה, או במקרים שצריך לעשות ארגון מחדש של אוכלוסייה, בבתי ספר וכן הלאה.

ערן פולק: זה מיועד לשעת חירום רצינית ולא לשוטף.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל גם כך אנחנו מתמודדים עם פיגועי טרור.

אברהם הירשזון: אבל עושים התאמות תקציב של סוף שנה לדברים האלה.

אברהם הירשזון: מה שנשאר – מעבירים לדבר אחר, ומה שנשאר פה, מעבירים.

אברהם הירשזון: זה כבר סוף השנה.

רוחמה אברהם-בלילא: ולא נצטרך את הרשות הזו, בכלל?

אברהם הירשזון: זה לא חשוב.

אברהם הירשזון: מדובר בהעברות של סופי שנה.

אברהם הירשזון: כל מה שנשאר – מעבירים לדברים אחרים.

ערן פולק: לשאלתו של חבר הכנסת ליצמן – זה בדיוק אותו העניין.

ערן פולק: מעבירים משירותי חירום את התקצוב שיש.

יעקב ליצמן: שאלתי מה זה.

ערן פולק: זה מפעלים ביטחוניים.

ערן פולק: זה עוסק ברישוי של מפעלים ביטחוניים בין העיריה, וכדומה.

ערן פולק: אלה ענייני רישוי.

יעקב ליצמן: כאשר כתוב "שירותים מרכזיים במינהל ותכנון" – זה גם ביטחוני?

ערן פולק: לא, לא במינהל התכנון.

יעקב ליצמן: יש את זה פעמיים.

יעקב ליצמן: זה אותו הדבר?

ארז עידן: שירותים מרכזיים זה תמיד האגף המרכזי של המנהל.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 46, בקשה מספר 578.

מיה אלון: הפניה הזו נועדה לביצוע שינויים פנימיים בתוך תקציב משרד התקשורת לצורך תגבור סעיפי מיכון, תנועה בפרוייקטים של מחשוב הספקטרום האלקטרוני שמשרד התקשורת אמון עליו, כספים לתיקון סעיפי ייעוץ.

אברהם הירשזון: האם יש שאלות?

אברהם הירשזון: אין.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד מספר 7.

אברהם הירשזון: מספר פניה לוועדה – 553.

אברהם הירשזון: שר התעשייה והמסחר.

שי יפתח: הפניה הזו נועדה לסעיף המרכזי – הגדלת ההוצאה המותנית בהכנסה,

שי יפתח: מחילוט פיקדונות

שי יפתח: לפי תיקון 39 לחוק עידוד השקעות הון.

יעקב ליצמן: איפה זה מופיע בתקציב?

שי יפתח: ערבות מדינה.

חיים אורון: זה לא מופיע בדברי ההסבר.

קריאות: - - -

אברהם הירשזון: יש עוד שאלות?

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא הבא – בעמוד 9.

אברהם הירשזון: בקשה מספר 554.

קונסטנטין בלוז: הפניה מיועדת לכיסוי גירעונות השכר שקיימים בתקנות מסוימות של תקציב המשרד, מתוך תקנות אחרות, זו העברה של סוף שנה.

קונסטנטין בלוז: רוב ההעברות הן מהמכון הגיאולוגי, בו עלויות השכר גבוהות יותר בגלל שהשכר הוא שכר דירוג מוכר שיש לו תקציב שכר גבוה יותר משאר המקומות בשירות המדינה.

קונסטנטין בלוז: זו עיקר ההעברה.

אברהם הירשזון: מי בעד הבקשה?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה הבאה, בקשה מספר 556, בעמוד 11.

עמיר שביט: הפניה מדברת ברשות הגז – העברת כספים לצורך פיקוח על הקמת המערכת.

עמיר שביט: התפרסם היום משהו בעניין הזה.

עמיר שביט: יש חברת ייעוץ שפועלת לפיקוח על המערכת לגבי כל התקנים הבטיחותיים.

עמיר שביט: בסך הכל – 1,150.

עמיר שביט: אנחנו מעבירים להגדלת הפיקוח על המערכת.

חיים אורון: אין התאמה פה בין המספרים.

עמיר שביט: בתוך הסעיפים הפנימיים ישנה העברה פנימית שהמשמעות שלה היא פיקוח על בניית המערכת, בסדר גודל של - - -

קריאות: זה לא כתוב.

עמיר שביט: אני יודע, אני יודע.

עמיר שביט: מלבד זה אנחנו מגדילים את ההוצאה המותנית ב- 50 אלף שקל, כאשר הרשות, כמו כל רשות מפקחת, יש אגרות שעוברות אליה לצורך דירבון נושא הפיקוח.

עמיר שביט: ה- 50 אלף שקל מיועדים לזה.

יעקב ליצמן: התפרסם היום או אתמול שיש בעיה עם ההולכה של הגז, ולקחו לכך חברה.

יעקב ליצמן: האם זו גם טעות של החברה, שמשהו לא התאים להולכה של הצינור?

עמיר שביט: רשות הגז היא הרשות המוסמכת - -

יעקב ליצמן: יש טענות, של מצרים, נדמה לי, שהובלת הגז בצינור הגז היא לא בסדר.

יעקב ליצמן: אני מבין שזה חלק מהדברים שאנחנו מאשרים כאן.

יעקב ליצמן: האם משלמים כרגע על זה?

עמיר שביט: לא.

עמיר שביט: החוזה כבר קיים אתם.

קונסטנטין בלוז: החברה שאנחנו מעבירים לה עכשיו את הכסף היא זו שבדקה בעצם, ואמרה שזה לא בסדר.

קונסטנטין בלוז: זה חלק מהפיקוח שלה.

אברהם הירשזון: גם אם החברה היתה אומרת שזה בסדר היה צריך לשלם לה.

אברהם הירשזון: היא עשתה את העבודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 13, בקשה מספר 562.

אברהם הירשזון: שר המשפטים.

יוליה מרוז: הפניה הזו נועדה לבצע התאמות של סוף שנה בתקציב השכר של מערכת בתי המשפט מול משרד המשפטים.

קריאה: - - -היה 5, ופתאום קפץ ל- 138.

יוליה מרוז: אני אסביר לכם.

יוליה מרוז: אני הלכתי ובדקתי כי זה באמת היה תמוה, גם בעיניי.

יוליה מרוז: הבעיה היא טכנית בלבד.

יוליה מרוז: כאשר אתם רואים את התוכניות במקביל יש 2 פניות תקציביות או 2 שינויים תקציביים שרצים.

יוליה מרוז: הרבה פעמים אין רצף בין הדברים.

יוליה מרוז: כשיש שתי פניות תקציביות במקביל מסתבר שנניח לקחת מתקנה מסוימת 10 מיליון, התחלת מגג מסוים של 100 מיליון, הורדת 10 מיליון והגעת ל- 90 מיליון.

יוליה מרוז: במקביל, הוספת לאותה תקנה או אותה תוכנית, 20 מיליון, זה עוד פעם חוזר לגג, ומוסיף.

יוליה מרוז: זאת אומרת שבסופו של דבר אתה כל פעם יוצא מאותו בסיס, כאשר יש שתי פניות תקציביות במקביל.

יוליה מרוז: לכן, כשאתה מסתכל על שתי הפניות בנפרד, אתה לא רואה התאמה בין הזוגות.

אברהם הירשזון: אנחנו לא רואים את שתי הפניות.

יוליה מרוז: יש לכם את 034 08 ואת 035 08.

יוליה מרוז: בדיוק בין שתי הפניות האלה היתה הבעיה.

אברהם הירשזון: אז בדקת וזה בסדר.

יוליה מרוז: בשביל זה יש לכם 3 כוכבים למטה, וגם כתוב: "הסכומים על מצב התקציב כוללים בקשות לשינויים בתקציב בתהליך".

קריאה: זה לא מסתדר.

יוליה מרוז: אני אסביר שוב.

יוליה מרוז: השאלה היתה איך זה יכול להיות, שכאשר מתסכלים בפניה 034 08, 0201 08 – שזה רואים ברמה של תוכנית.

יוליה מרוז: אומרים שיוצאים מבסיס של 123,703 ומגיעים ל- 135,925 ואז נשאלת השאלה: איך יכול להיות שבפניה שמקבילה לפניה הזו, שהיא – 035 08, באותה תוכנית, פתאום נקודת המוצא היא אחרת.

יוליה מרוז: אני מסבירה שהבעיה הטכנית במסגרת התקציב שאנחנו עובדים, יש שינויים שמופיעים בשתי פניות תקציביות שונות.

יוליה מרוז: בפניה הראשונה, שיהא 034 08 אתה יוצא מ- 123 ומגיע ל-125, ופה : מ- 137 ל- 135.

יוליה מרוז: מהבדיקה שלי, לפני ששתי הפניות האלה נכנסו למערכת, הבסיס בכלל היה 135 מיליון.

יוליה מרוז: שים לב שאם תצא מהבסיס של 125 מיליון, ופעם אחת תעשה את החישוב לכיוון אחד ופעם לכיוון השני, תקבל בדיוק את המספרים האלה.

יעקב ליצמן: אנחנו מבינים שאנחנו לא מבינים.

אברהם הירשזון: אני השתכנעתי אבל אני מבקש שתסבירי שוב, לאחר הישיבה, למי שמעוניין.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: גם בעמוד 17, פניה מספר 563 – אושרה באותו מעמד.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים עכשיו לעמוד 20, פניה מספר 568.

יוליה מרוז: מדובר בפניה בתוך תקציב משרד האוצר שמגדילה למה שהסברתי קודם – בתקציב משרד המשפטים, התאמות סוף שנה בתקציב השכר.

יעקב ליצמן: למה החשכ"ל צריך כל כך הרבה כסף?

יוליה מרוז: מה שנעשה כאן זה הרזרבה לפעולות שהופרשה בתחילת השנה.

יוליה מרוז: היא הופשרה עכשיו.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה "תחום פעולה כללי"?

יוליה מרוז: תחום פעולה כללי בתוך משרד האוצר כולל בתוכו את כל הסעיפים.

יוליה מרוז: סעיף האוצר, בגדול, מתחלק לשני תחומים: האחד הוא יחידות מטה, אותן יחידות מטה שנותנות שירותים כלל ממשלתיים: אגף תקציבים, החשב הכללי, יחידת השכר, וכו'.

יוליה מרוז: תחום פעולה כללי כולל בתוכו יחידות נוספות : אמרכלות, המנהלה של המשרד, הכספים, מנהל הגמלאות.

משולם נהרי: בענף המשרד, בפניה הקודמת היתה תוספת של 5 מיליון, מ- 65 ל-70.

משולם נהרי: עכשיו מורידים 2 מיליון, מ-72 ל-70.

יוליה מרוז: זה בדיוק מה שהסברתי קודם, הפלוס-מינוס.

משולם נהרי: אבל יש פה מספר שלישי.

משולם נהרי: למה מוסיפים פה ומורידים שם, בשתי פניות?

יוליה מרוז: פעם אחת זה שכר ופעם אחת זה קניות.

משולם נהרי: אבל תראי גם את המספרים, שהם לא תואמים.

משולם נהרי: מ-65 ל-70, זאת אומרת שבפניה השניה צריך להיות 70?

משולם נהרי: אז זה מ-72 ל-70.

יוליה מרוז: שוב – זה בהתאם להסבר שהסברתי קודם.

משולם נהרי: אז המספר הזה צריך להיות באיזה שהוא מקום, לפחות.

יוליה מרוז: המספר הזה מופיע ברמה של תקנות, אבל כשרואים את זה ברמה של תוכנית - - -

משולם נהרי: אבל בתוכנית הראשונה לא היתה רמה של תקנות?

משולם נהרי: התחלתם ברמה של תקנות, אבל אין - - בכלל.

משולם נהרי: את מדברת על שני מספרים, אני מבין, אבל לא שלושה מספרים.

יוליה מרוז: אם אתה רוצה לקבל ממני פירוט, ושוב – זה לצורך השלמת ההסבר, אני אביא את הפניות האלה ברמה של תקנות ואז תבינו בדיוק.

יוליה מרוז: אתה יכול להגיד שוב מה מספר התוכנית שאתה מדבר עליה?

משולם נהרי: אני מדבר על תקנה 0101.

משולם נהרי: יש שם בקשה מ- 65 ל-70.

משולם נהרי: זאת אומרת שרמת התוכנית עכשיו היא 70.

משולם נהרי: נכון, המספר הזה מופיע גם פה, ברמת תוכנית.

משולם נהרי: פה אני מגיע למספר של רמת תוכנית לש 72, כאשר אני מוריד.

יוליה מרוז: אבל זה בדיוק אותו הרעיון שהסברתי אותו קודם.

יוליה מרוז: מה שקורה פה זה דבר כזה: אתה יוצא במקור מנקודת המוצא של הגג של התוכנית הזו: 67 מיליון.

יוליה מרוז: מכיוון שיש שתי פניות מקבילות, אתה לא רואה כאן את הגג של התוכנית, שבעצם היה גג המוצא.

יוליה מרוז: אתה רק רואה את הגגות הסופיים, שפעם אחת הורדת ופעם אחת הוספת.

יוליה מרוז: אתה לא רואה את אותו שלב שממנו התחלת.

יוליה מרוז: אם הייתי מראה לך את הפירוט ברמה של תקנות, היית מבין בדיוק איך זה קורה.

יוליה מרוז: מה שאפשר לעשות הוא שכדי שבשביל שתבינו את ההסבר, אני אשב אתכם על אותם פניות ברמה של תקנות ואתם בדיוק תבינו איך זה קורה, מבחינה טכנית.

יוליה מרוז: הבעיה הזו נוצרת רק כשיש שתי פניות מקבילות על אותה תוכנית.

חיים אורון: אם אני לא טועה, את אמרת באיזשהו שלב, שאתם משתמשים ברזרבה להתייקרויות.

חיים אורון: בשנה שבה יש מדד שלילי, מה המשמעות של זה בקניות?

יוליה מרוז: בשכר.

יוליה מרוז: אני התכוונתי לשכר, לא לקניות.

חיים אורון: ומה קורה עם הרזרבה להתייקרויות של מרכיב הקניות?

יוליה מרוז: בעיקרון, בשנה כזו, לא נוגעים בה.

חיים אורון: היא נמחקת או שהיא מגלגלת פנימה?

יוליה מרוז: אני לא יודעת, היה פה קודם רפרנט של מקרו.

יוליה מרוז: היא נמחקת.

יוליה מרוז: מה זאת אומרת שהיא מתגלגלת פנימה?

חיים אורון: לא יודע, חסר כסף.

יוליה מרוז: עוברים לשנה שלאחר מכן, מתחילים תקציב חדש, לא מעבירים את זה בעודפים.

חיים אורון: זה כסף שיוצא מהתקציב?

יוליה מרוז: כן.

חיים אורון: ואם בקניות יש מינוס?

חיים אורון: יש בתקציב המדינה מיליארד שקל לקניות.

חיים אורון: עושים את ההתאמה כלפי מטה?

חיים אורון: זאת אומרת שאז נחסך כסף מתקציב המדינה?

יוליה מרוז: כן, בטח.

חיים אורון: ולאן הוא הולך?

קריאות: - - -

חיים אורון: הגגות לא קשורים בהכנסות המדינה.

חיים אורון: היה בתקציב המדינה, ביסוד, תקציב התייקרויות- גם עכשיו יש – של כמה מאות מיליוני שקלים.

חיים אורון: בסך הכל, הקניות היו זולות יותר, ונוצרה דלתא.

חיים אורון: כשההתייקרויות יותר יקרות, יש מאיפה להביא כסף.

חיים אורון: מביאים מהרזרבה הזו.

חיים אורון: כשיש פחות נוצרה דלתא.

חיים אורון: האם בשביל הדלתא הזו צריכים לבוא לפה?

אברהם הירשזון: מה דעתך?

חיים אורון: כן.

יוליה מרוז: אתה בעצם שואל על ההפרש בין האינפלציה, לצורך העניין – בפועל, לבין התחזית של האוצר שלפיה נבנה התקציב.

יוליה מרוז: אתה אומר שנניח שההתייקרויות בפועל היו יותר נמוכות ממה שהערכנו כאשר בנינו את התקציב.

חיים אורון: ויש סעיף של רזרבה להתייקרויות.

יוליה מרוז: אז אם המשרד אכן עבד לפי התכנון המדויק שלו של התקציב, ולא הוציא הוצאות מעבר, ואז העניין הזה של הפרש בהתייקרויות צריך לבוא לידי ביטוי.

יוליה מרוז: ואז נוצר עודף בתקציב המשרד, עודף לא מחויב, לצורך העניין.

יוליה מרוז: ואז זה נמחק.

חיים אורון: השאלה היא לא תיאורטית.

חיים אורון: בתקציב לשנה הבאה יש שלוש רזרבות מאד נפוחות.

חיים אורון: לפי דעתי – מזה שר האוצר מתכוון לבנות את הגדר.

חיים אורון: את הגדר או דבר אחר.

חיים אורון: אם הרזרבה להתייקרויות היא לא צורך להעברה בלי ההתייקרות לביצוע, במצב של מדד שלילי, אז בעצם זו רזרבה שלוועדה, פה, אין שום יכולת לשלוט בה.

יעקב ליצמן: השאלה כאן היא – האם החישוב שהיא עשתה עכשיו לגבי מה שמופיע כאן זה רק לגבי המשרדים שהיא מייצגת פה, או שזה לגבי כל המשרדים?

יוליה מרוז: זה יקרה בכל משרד - - -

יעקב ליצמן: למה עד היום, למשל, לא -- -

יוליה מרוז: זה נכנס בסעיף כשאתה עושה התאמות סוף שנה, ואז באותה התוכנית אתה עושה שינוי בשתי פניות נפרדות.

חיים אורון: אני ברצינות מבקש לקבל תשובה מוחלטת – האם לגבי כל סעיפי הרזרבה, גם הרזרבה להתייקרויות וגם הרזרבה הכללית – בשביל להוציא אותם מהסעיף הזה לסעיף מסוים צריך לבוא לכאן, לוועדה?

אברהם הירשזון: מכיוון שאתה רוצה תשובה רצינית, אני מבקש שתגיש לי את השאלה בכתב, עם פירוט בדיוק על מה אתה רוצה את התשובה.

אברהם הירשזון: אני אעביר את זה למשרד האוצר.

אברהם הירשזון: תקבל תשובה מוסמכת.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: – תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 569.

אברהם הירשזון: שרת החינוך והתרבות מציעה שינויים בתקציב משרדה.

שוקי דקל: אני ראש מנהל הספורט.

שוקי דקל: הבקשה היא להכנות אולימפיות.

שוקי דקל: להזכיר לכם, האולימפיאדה באתונה תיערך ב- 13 לאוגוסט, הקרוב.

רוחמה אברהם-בלילא: זו העברה ראשונה שנעשית לאולימפיאדה?

מיכל צוק: לא.

מיכל צוק: נעשתה העברה של 3 מיליון לתוך התוכנית שממנה אנחנו עכשיו מוציאים את ה- 3 מיליון כדי שיהיה אפשר - - -.

רוחמה אברהם-בלילא: בסך הכל הכללי, כמה כסף הועבר להכנת האולימפיאדה.

שוקי דקל: זו שאלה מאד מורכבת.

שוקי דקל: חלק מהתקציב שמועבר לאיגודים מיועד גם להכנות אולימפיות.

רוחמה אברהם-בלילא: כמה, בסך הכל הכללי, יצא ממשרד החינוך ל - - ?

קריאה: הוא לא יודע.

שוקי דקל: 6.8 מיליון שקלים חדשים.

מיכל צוק: ה- 3 מיליון האלה זה לא משהו שהיה במשרד החינוך.

מיכל צוק: זה משהו שהגיע למשרד החינוך, כלומר- - ואנחנו צריכים לפזר אותו כדי שאפשר יהיה להשתמש בכסף.

אלי אפללו: למה הוצאתם את זה מהחינוך הגופני?

אלי אפללו: אלה שעות שמיועדות לילדים

שוקי דקל: זה הגיע לשם בטעות.

אברהם הירשזון: הם העבירו את זה לשם, כתחנת מעבר.

אברהם הירשזון: העבירו כסף למקום מסוים, ואחר כך - - -

משולם נהרי: למה לא העבירו מהרזרבה?

מיכל צוק: בפניה הקודמת העבירו עוד 3 מיליון לתקציב משרד החינוך, לפני כמה חודשים, לצורך הכנות לאולימפיאדה.

מיכל צוק: הכניסו את זה לתוכנית של חינוך גופני בבתי ספר.

מיכל צוק: יש שם תקנה שמדברת על הכנות לאולימפיאדה.

אלי אפללו: מצד אחד מקצצים בשעות חינוך של ספורט - - -

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: הבקשה הבאה – מספר פניה לוועדה 570.

אברהם הירשזון: שר התשתיות הלאומיות.

עמיר שביט: עיקר ההעברה היא הגדלת התקציב של משרד התשתיות הלאומיות בנושא אכיפה בתחום הדלק והגז.

עמיר שביט: המשרד מכר משאיות ישנות שהיו ברשותו מתחום הנפט, וההכנסות הן לטובת המשרד, לטובת הגדלת הפיקוח והאכיפה בנושא דלק וגז.

רוחמה אברהם-בלילא: על ידי התקציב הזה אתם תחסלו את כל הנושא של תחנות הדלק הפיראטיות?

עמיר שביט: אני לא מאמין שזה יחסל את כל התחנות הפיראטיות.

עמיר שביט: אפשר לראות שבמהלך השנה הוספנו תקציב די נכבד, של לפחות 2 מיליון שקל בסך הכל, לכל התחום של התחנות הפיראטיות, וזה עוד נדבך.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל בפועל, התחנות הפיראטיות רק הולכות וגדלות.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא משהו שהוסיפו לו תקציב והוא צומצם.

עמיר שביט: זה לא צומצם.

עמיר שביט: המודעות עלתה, זה נכון, אבל בסך הכל, כאשר שואלים את המשטרה ואת משרד התשתיות – רואים פעילות מאד מסיבית של השגחה בתחום הזה.

עמיר שביט: היא מאד מסיבית ומשמעותית.

עמיר שביט: המשרד גם מקבל פניות מתחנות זעירות, כשהמטרה היא להקל על תהליכי הרישוי של תחנות דלק.

עמיר שביט: זה מביא לחדירה מאד מהירה לענף.

עמיר שביט: גם התופעה הזו, כלכלית, ביסוד שלה - - -

קריאה: במה אתם מקלים?

עמיר שביט: בהליכי רישוי ותכנון.

אלי אפללו: אתם לא קשורים לוועדות תכנון ובנייה?

עמיר שביט: משרד התשתיות מקדם את זה.

קונסטנטין בלוז: משרד התשתיות נותן את כל התמיכה המקצועית של מנהל הדקל.

קונסטנטין בלוז: המשרד לתכנון עוסק בסך הכל בתכנון.

קונסטנטין בלוז: הוא צריך לקבל את כל ה input המקצועי.

עמיר שביט: - - אני אסביר: תמ"א 18 – תוכנית בניה ארצית - -

אלי אפללו: תסביר לי אתה – במה אתם מקלים?

עמיר שביט: ההקלות הן בהנחיות לתכנון לתחנות הדלק, לחברות הדלק.

אלי אפללו: יש גם אנשים פרטיים.

עמיר שביט: מי שרוצה – שיקים.

אלי אפללו: אבל במה אתם נותנים הקלות?

עמיר שביט: בתחום התכנון.

עמיר שביט: שירותים בתחנה, לדוגמה.

עמיר שביט: היום תחנות הדלק מחויבות לשים שירותים בתחומן.

קונסטנטין בלוז: ההקלות קשורות גם לכמות המשאבות שמותר להציב.

אלי אפללו: אין קשר בין מה שאתם אומרים פה בעניין הזה, ותחנות דלק, כי אתם לא נותנים שום הקלות.

אלי אפללו: זה בוועדות תכנון ובניה.

אלי אפללו: יש סעיפים ואין קשר בכלל למה שאתם פה אומרים.

אלי אפללו: אולי אתם מסבירים לא נכון.

עמיר שביט: אני אסביר.

עמיר שביט: אכן, כל התקנות האלה באות בחוק התכנון והבניה.

אלי אפללו: אני רוצה לראות אותן.

קונסטנטין בלוז: ההעברה הספציפית לא דנה בנושא הזה.

קונסטנטין בלוז: אני מחשיב את הנושא כאחת הפעולות של המשרד, אבל כאן מדובר ב- 400 אלף שקל במכירת מכליות שהולך לנושא פיקוח ואכיפה.

אברהם הירשזון: אנחנו עכשיו מקיימים דיון בתקנה.

אברהם הירשזון: על מה התקנה מדברת?

קונסטנטין בלוז: מכירת מכליות ב- 400 אלף שקל ליזם פרטי.

קונסטנטין בלוז: הכסף הזה נכנס לשני תחומים.

קונסטנטין בלוז: האחד, בדיקות בתחנות דלק קיימות, בדיקות איכות דלקים – שזה אחד האכיפות שאנחנו עושים, והשניה – פעילות נגד התחנות הפיראטיות, תקנה שנקראת: פעולות אכיפה, וממנה יוצא כסף למלחמה בתחנות הפיראטיות.

קונסטנטין בלוז: השנה עשינו יותר מ-30.

אברהם הירשזון: זו התקנה, זה הנושא הכספי.

אברהם הירשזון: מלבד זאת, בתשובה לשאלה של חברת הכנסת אברהם הסברת על הקלות שאתם נותנים לתחנות דלק.

אברהם הירשזון: מה שאני מבקש, ללא שום קשר, מאחר וההסברים לחברי הוועדה צריכים להיות קצת הגיוניים, הייתי מבקש שהנושא הזה ייבדק עם חבר הכנסת אלי אפללו.

אברהם הירשזון: בישיבה הבאה שנדון – תאמר לי אם קיבלת את התשובה, ואם אתה שבע רצון.

אברהם הירשזון: בינתיים אני מבקש את הצבעת

אברהם הירשזון: כם על פניה מספר 570.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 571 בעמוד 27– שר האוצר מאשר שינויים בתקציב משרדו.

יוליה מרוז: הפניה הקודמת שהסברתי עשתה שינויי סוף שנה בתקציב השכר במשרד האוצר.

יוליה מרוז: הפנייה הנוכחית נועדה לעשות שינויים פנימיים של סוף שנה בתקציב הקניות.

יוליה מרוז: מדובר בשינויים פנימיים בלבד.

יוליה מרוז: בנוסף – תקצוב של 3,231,000 שקל של הוצאה מותנת בהכנסה לצורך קבלת הכנסות מגורמי חוץ.

יוליה מרוז: זה מתקשר לאותן יחידות מטה של משרד האוצר שנותנות שירותים כלל ממשלתיים ובין היתר גם לגופים שהם לא בתוך תקציב המדינה: ביטוח לאומי ומנהל מקרקעי ישראל, שלצורך העניין – מעבירים, בתמורה לאותם שירותים.

יוליה מרוז: זו הכנסה חיצונית וכנגדה צריך לתקצב הוצאה.

משולם נהרי: מה התוספת באגף החשב הכללי?

יוליה מרוז: זו הוצאה מותנית.

אברהם הירשזון: לגבי המשרד בוושינגטון מה פשר הגידול?

אברהם הירשזון: אני רואה שהורדתם מתחומים של שירותים כלכליים בארצות הברית, ובמשרד בוושינגטון הגדלתם.

יוליה מרוז: אלה הן התאמות טכניות.

יוליה מרוז: מתקצבים בתחילת השנה כאשר לא יודעים בדיוק מה יהיה היקף הפעילות פה ומה שם.

יוליה מרוז: מעבירים איפה שיש עודף.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד, רבותיי?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 572.

אברהם הירשזון: ראש הממשלה מציע שינויים בתקציב משרדו.

יוליה מרוז: בדומה לפניות של משרדי המשפטים ומשרד האוצר אלה שינויים פנימיים של סוף שנה בתקציב השכר, הפעם – בתקציב משרד ראש הממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: עם כל הכבוד להתאמות, אני חושבת שצריך להגיע למקסימום ניצול תקציבי.

רוחמה אברהם-בלילא: למה ההורדה הזו?

יוליה מרוז: אפשר לפנות למשרד ראש הממשלה ולעשות בירור מדוע לא נוצל מלוא התקציב.

רוחמה אברהם-בלילא: לאור המצב הנוכחי צריך שם טיפול יותר מסיבי.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לדעת למה התקציב הזה לא נוצל.

רוחמה אברהם-בלילא: לקחו להם, קיצצו להם את התקציב.

רוחמה אברהם-בלילא: התאמות שכר של סוף שנה – נשארו יתרות.

רוחמה אברהם-בלילא: אז לא היתה פעילות מספקת, ברשות למעמד האישה, למשל.

יוליה מרוז: אני אבדוק את זה שוב, אבל יכול להיות שההסבר הוא שמכיוון שזו יחידה בתוך משרד ראש הממשלה אז בכל מיני שירותים של מנהלה וניהול כוח אדם היא מקבלת שירות מיחידות אחרות שהן היחידות המנהליות של משרד ראש הממשלה.

יוליה מרוז: בדרך כלל, את ההתאמות האלה, של איפה צריך לשים את התקציב הרלבנטי, עושים בפניות של סוף שנה בתקציב הקניות.

יוליה מרוז: יכול להיות שלא מדובר בתחום פעולות אלא בתקציב למנהל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה בדיקה של העניין הזה.

משולם נהרי: ברור לי עניין ההתאמות של סוף שנה, אבל יש לשכות של שרים – אקח לדוגמה דווקא את השר לשעבר אלי סוויסה.

משולם נהרי: אולי בכלל לא צריך.

משולם נהרי: יש שר שם?

משולם נהרי: – מה טוב.

משולם נהרי: אני לא מבין למה נשאר שם כסף.

יוליה מרוז: הכסף נשאר מתחילת השנה.

יעקב ליצמן: הוא צודק.

יעקב ליצמן: ברגע שאין לשכה אז אין כסף.

יוליה מרוז: הלשכה היתה בתחילת השנה.

יוליה מרוז: היא בוטלה בערך בסביבות מרץ.

יוליה מרוז: יכול להיות שהיו שם הוצאות בתחילת השנה.

משולם נהרי: אז בואו ונעשה השוואה, שר מול שר, ותראי את ההבדלים העצומים.

משולם נהרי: השאלה שלי היא אם לפעמים לא משאירים שם כסף בשביל עוד פניה שתהיה, כדי שמשם יהיה לאן להעביר.

יוליה מרוז: אתה תוכל לראות בהצעת תקציב משרד ראש הממשלה לשנת 2004 שהתוכניות - -

יעקב ליצמן: אני מניח שהלשכות האלה יש בטח עובדים ועובדות.

יעקב ליצמן: אני מבין, אבל מה שמפריע לי, ואמרתי את זה ביום חמישי שעבר, בישיבה בתל אביב – בגלי צה"ל נמסרה ידיעה שראש הממשלה לא נוסע כי ועדת הכספים לא אישרה לו תקציב לנסיעות.

יעקב ליצמן: שאלתי כאן:

יעקב ליצמן: האם זה נכון שאנחנו לא מאשרים לו, ושנית – האם זה נכון שהביאו לנו ולא אישרנו.

יעקב ליצמן: דבר נוסף – אם יש כל כך הרבה כסף לסעיפים אחרים, שיעבירו לנסיעות.

יעקב ליצמן: מה הבעיה?

אברהם הירשזון: היה לנו תקציב אחד שאישרנו, בקשר לנסיעה להודו.

אברהם הירשזון: הסבירו לנו שיש צורך בשני מטוסים, וכן הלאה.

אברהם הירשזון: אחר כך – יש לנו עוד פניות תקציביות, ואני עדיין לא עברתי על כולן.

אברהם הירשזון: נשאל את מנהל הוועדה.

יוליה מרוז: לא ידוע לי על שום פניה תקציבית שאמורה להעביר כסף לנושא של טיסות ראש הממשלה, שמונחת היום על שולחן הוועדה.

יעקב ליצמן: שמעתי את הדברים בגלי צה"ל.

אברהם הירשזון: אני בהחלט מאמין לך במאה אחוז ששמעת בגלי צה"ל את הנושא הזה.

אברהם הירשזון: יחד עם זאת, אני רוצה לומר לך שהערוץ השני שידור לפני מספר שבועות שאנחנו אישרנו תקציב לשר אולמרט לנסיעות, בעוד שלא אישרנו את זה, כי ביקשתי שיחזירו את זה לאוצר.

אברהם הירשזון: קיבלו הודעה מהכתב פה, וזו היתה טעות.

אברהם הירשזון: יכול להיות שהיתה גם טעות בגלי צה"ל.

אברהם הירשזון: אני לא אחראי על טעויות בגלי צה"ל.

אברהם הירשזון: אני אחראי על מה שקורה בוועדה.

אברהם הירשזון: לכן, מסתבר שאין פניות.

אלי אפללו: אנחנו חוזרים על אותו סיפור.

אלי אפללו: לשכת השרה בלי תיק ציפי לבני.

אברהם הירשזון: היא היתה בעבר שרה בלשכת ראש הממשלה.

אלי אפללו: אז למה התקציב לא נהיה אפס?

אברהם הירשזון: כי יכול להיות שהיתה שם פקידה, אולי אפילו בחצי משרה, ועוד הוצאות, בלשכה שלה.

אלי אפללו: איך ההשקעה לעומת זה, איזו פרופורציה זו?

אלי אפללו: תראה פה את הסכומים.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, בוא ונראה את הדברים.

אלי אפללו: אנחנו מחליטים פה החלטות חשובות, של הרבה כסף, וזה לא כסף שלי ושלך, ולא יכולים להתבסס על "יכול להיות".

אלי אפללו: שום דבר לפנינו לא ברור לגמרי.

אברהם הירשזון: מאחר והפניה הזו לא מאושרת היום, כי חברת הכנסת רוחמה אברהם ביקשה לבדוק את נושא הרשות למעמד האישה.

אלי אפללו: אני מבקש באותה הזדמנות להבין למה הסכומים האלה עומדים על אפס, ומה ההתחייבויות שנשארות פתוחות.

יוליה מרוז: את הסיבה שזה לא עומד על אפס הסברתי.

אלי אפללו: ההסבר אינו ממצה, כי הסכומים הם סכומים גדולים.

אלי אפללו: אני רוצה להבין למה זה עומד בכאלה פערים של תקציב.

משולם נהרי: ואני מבקש לדעת למה נועדו היתרות בתקציב שיש בכל תקנה ותקנה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 574 ו- 573.

עמיר שביט: תקציב רשות הגז הטבעי מתוקצב בסעיף של רשויות פיקוח, שזה סעיף 54, ותקציב משרד התשתיות הלאומיות, סעיף 34.

עמיר שביט: פה נדרשת העברה בין שני הסעיפים האלה, ולכן זו העברה בין גגות, כמו שאנחנו מכנים.

עמיר שביט: לכן זה מופיע בשתי בקשות נפרדות, כי זה נוגע לשני סעיפים שונים.

עמיר שביט: הבקשה היא להעברת 330 אלף שקל ממשרד התשתיות לפעולות של רשות הגז הטבעי.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לפניה שמספרה 575.

אברהם הירשזון: שר התעשייה.

שאול יפתח: מבוקש להגדיל הוצאה המותנית בהכנסה שמקורה בהיטל על יבוא יהלומים מלוטשים.

שאול יפתח: הכספים מיועדים למימון הפעילות של מכון היהלומים, פיתוח בתחום הזה, וכיוצא בזה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 576.

אברהם הירשזון: מדובר באזור התעשייה ארז.

אברהם הירשזון: יש שם פיתוח ושיווק של מגרשים.

אברהם הירשזון: האם יש שאלות?

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 577.

אברהם הירשזון: שר הדתות.

יגאל גדרון: בתי הדין הרבניים מהווים יחידת סמך בתוך משרד הדתות.

יגאל גדרון: לפיכך הם כפופים למשרד הדתות.

יגאל גדרון: עניינה של הפניה – העברת 670 אלף שקל מהנהלת בתי הדין הרבניים לאמרכלות בבתי הדין הרבניים.

יעקב ליצמן: מה זה אמרכלות?

יגאל גדרון: מחשוב ובנא"ם.

יעקב ליצמן: מי צריך מחשוב שם כשאתם לא משלמים משכורות?

אברהם הירשזון: אתה רוצה שלא נאשר?

יעקב ליצמן: יש לנו דיונים כל הזמן ואישורים, אך משכורת לעובדי המועצה הדתית לא משלמים.

יעקב ליצמן: אז אני מציע לא לאשר.

רוחמה אברהם-בלילא: יש לי הצעה לסדר.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שמכיוון שכל התהליך הזה של משרד הדתות הולך לקראת סגירה, ומעבירים מסעיף לסעיף, שנביא את הנושא של משרד הדתות על ההיבטים התקציביים שלו, על הנושא של כל המועצות הדתיות בדיון מיוחד.

קריאה: יש לנו דיון ביום שלישי.

קריאות: - - -

אלי אפללו: אני חושב שלא צריך בכלל לקשור בין הדברים.

אלי אפללו: אם צריך לטפל בעניין המשכורות – נטפל.

אלי אפללו: לנושא הזה, הספציפי, אם לא נאשר את זה, זה לא יעזור להם.

אלי אפללו: צריך לאשר להם את זה, כי זה דבר שהם צריכים, ואם האוצר מאשר, אז על אחת כמה וכמה.

אלי אפללו: אני בעד.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 579 ו – 580.

יוליה מרוז: ישנם שני סעיפים נפרדים בתוך תקציב המדינה שאחד הוא סעיף 02, תקציב הכנסת, שכולל גם את משכורות חברי הכנסת, ויש סעיף 03 שהוא שכר של חברי ממשלה, של השרים.

יוליה מרוז: מאז כינון הממשלה החדשה שבה מספר השרים קטן יותר מהממשלה הקודמת צריך לעשות התאמה שהיא העברה מהסעיף של משכורות שרים לסעיף של הכנסת, כדי שזה ישולם ישירות לחברי כנסת שכבר אינם שרים.

אברהם הירשזון: מי בעד הבקשה?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשות מספר 582 ו- 583.

אברהם הירשזון: שר העבודה והרווחה.

משה בר סימנטוב: זו פניית סוף שנה של שירות התעסוקה, שנועדה לאזן בהתאם לביצוע בתוכניות שונות.

יעקב ליצמן: יש לי שאלה.

יעקב ליצמן: אתמול, הרב רביץ, בדיון בכנסת, אמר דבר מעניין מאד.

יעקב ליצמן: כששירות התעסוקה פתח ביום אחד את דלתותיו, לאחר תקופת עיצומים, 30 אלף אנשים צבאו על הדלתות.

יעקב ליצמן: תראה איך אפשר להספיק ביום אחד, אם רוצים באמת לעבוד.

יעקב ליצמן: בשביל מה צריך לעבוד במשך 29 יום?

יעקב ליצמן: נסגור, ונפתח ביום אחד.

רוחמה אברהם-בלילא: 30 אלף פנו.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא אומר ש- 30 אלף טופלו.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 584.

אברהם הירשזון: שר העבודה.

אברהם הירשזון: עובדים זרים.

משה בר סימנטוב: מדובר בפניה דומה, הפעם – ביחידה לעניין עובדים זרים.

אלי אפללו: אנחנו שומעים לאחרונה על הפעילות של היחידה הזו שגורמת לפגיעה מאד קשה בחיי אדם, ולא משנה מי הם.

אלי אפללו: מצד אחד אנחנו רוצים להגיע לכך שיהיו כמה שפחות עובדים זרים.

אלי אפללו: היחידה הזו פועלת עם תוצאות אבל זה כרוך בפגיעה בזכויות האדם.

אלי אפללו: אני אומר את זה עכשיו, כשהדבר הזה מובא לפנינו, כמחאה על התנהגות של חלק מהאנשים האלו, שעובדים בה.

אלי אפללו: אני מקווה שהמסר הזה יועבר, בצורה כזו או אחרת.

אלי אפללו: אנחנו מעבירים מסר לעולם כולו שאנחנו לא יודעים לשמור על זכויות האדם.

יעקב ליצמן: אני מקווה שאתה מתכוון גם ליחס של הממשלה שלך אלינו, אל החרדים.

יעקב ליצמן: מתייחסים אלינו כאל עובדים זרים, ועוד מעט גם יגרשו אותנו.

אברהם הירשזון: אני מצטרף לדעתו של חבר הכנסת אפללו.

אברהם הירשזון: הממשלה קיבלה החלטה שצריך לשלוח את העובדים הזרים לביתם, וחבר הכנסת אפללו אומר שזה צריך להיעשות בצורה מעוררת כבוד ולא בצורה שזה נעשה, שמביאה רבים מאתנו להרים גבה.

אברהם הירשזון: ההערה הזו היתה במקום והיא חשובה מאד.

משה בר סימנטוב: צריך להפריד בין היחידה לעניין עובדים זרים, שאישרנו לה מענקים, ובין מנהלת ההגירה.

אברהם הירשזון: אבל הייתי מבקש שדעתם של חברי הוועדה תימסר לשר בנושא הזה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לפניה מספר 587.

אברהם הירשזון: סגן שר העבודה והרווחה.

אברהם הירשזון: הלוואות לרכישת רכב לנכים ומימון חובות עבר.

אברהם הירשזון: יש מישהו שמתנגד?

הרן לביאות: קודם כל, להעברה הזו יש שלושה יעדים - - -

משה גפני: מי זה השר, אורלב או אולמרט?

קריאות: - - -

הרן לביאות: יעד אחד הוא להעביר כסף למקבלי קצבאות הבטחת הכנסה, ואסביר למה.

הרן לביאות: חל שינוי, חלה הפחתה בגמלה שמקבלים מקבלי הבטחת הכנסה במהלך 2003, אבל המוסד לביטוח לאומי לא הצליח למכן את התהליך, ולכן שולמו הגמלאות עד יולי בסכום שננקב בו ב- 2002.

הרן לביאות: לכן היה להם חוסר, יש להם עדיין חוסר בניצול משמעותי בסעיף הזה.

הרן לביאות: יש פה שני סעיפים, בנכים, שבאחד מהם נלקח כסף ובאחד ניתן כסף.

הרן לביאות: כמו שאמרה חברת הכנסת רוחמה אברהם קודם, אתם לא רואים את זה, כי זה בתקנות.

הרן לביאות: להלוואות עומדות לרכישת רכב ניתנים 18 מיליון, לקצבאות ניידות לרכב ניתנים - -

יעקב ליצמן: - - -

הרן לביאות: קצבאות ניידות לנכים ניתנות מתוך - - -.

הרן לביאות: במידה וירד מספר המקבלים נוצר לנו עודף.

הרן לביאות: הלוואות הן לא מתוקף חוק, ולכן, כאשר נכה מחליף את רכבו הוא זכאי לחידוש ההלוואה, אם יש פער.

הרן לביאות: זו הלוואה עומדת.

יעקב ליצמן: סיוע לנכים זו הלוואה או מענק?

הרן לביאות: זה מה שאני אומר: אלה שתי תקנות.

הרן לביאות: האחת זה סיוע והשני – מתוקף חוק.

יעקב ליצמן: אני מציע שבשבוע הבא נדע יותר פרטים.

הרן לביאות: אני יכול לתת לך את הפרטים.

הרן לביאות: אחוז הגידול ממקבלי קצבאות ניידות לנכים ירד, ולכן נוצר לנו עודף.

רוחמה אברהם-בלילא: למה, כי העליתם את הרף?

הרן לביאות: לא, לא עלה שום רף.

הרן לביאות: יש אולי רצון להעלות עכשיו את הרף, בחוק ההסדרים הנוכחי, מ-40% ל-60%, אבל זה לא.

הרן לביאות: לא עלה רף הכניסה ולא שונו קצבאות הנכים ב- 2003 בכלל.

יעקב ליצמן: ה- 3.5 מיליון שקל זה מענק או הלוואה?

יעקב ליצמן: אם זה מענק – למה אתה מוריד את זה?

יעקב ליצמן: אם זו הלוואה – זה לא קשור לסעיף הקודם כשאתה אומר שהעברת 18 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אז היית מעביר 16 מיליון שקל, 14.5 מיליון שקל ולא היית צריך להיות כאן.

יעקב ליצמן: תסביר לי.

יעקב ליצמן: אני אסביר לך – כאן, בוועדה, רגישים מאד לנושא של הנכים, אז בדרך כלל לא יתנו להוריד, כך אני מניח.

יעקב ליצמן: אם הכוונה כאן שהואלתם להוסיף את זה, אפילו כרגע, כשיש פלוס – ועד כמה שידוע לי אין פלוס, חסר כסף שם, בעקבות כל ההסכמים - - -

אברהם הירשזון: חבר הכנסת ליצמן וחברת הכנסת רוחמה אברהם, תבדקו את כל הנושאים שקשורים בתקנה הזו.

אברהם הירשזון: אני לא דן בזה יותר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 588, שר המסחר והתעשייה.

אברהם הירשזון: עמוד 58.

יפתח ברמן: מדובר בשינויים בתקציב מנהל מקרקעי ישראל.

יפתח ברמן: העיקריים שבהם: תוספת של 45 מיליון שקלים לתקצוב הנחות בקרקע והתאמות בסעיפי ההכנסות של המנהל.

אברהם הירשזון: האם יש שאלות?

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 589.

אברהם הירשזון: שר הפנים.

יפתח ברמן: מדובר בשינויים בתקציב מנהל התכנון שמהותם התאמות סוף שנה.

יעקב ליצמן: אתה מוריד למעקב, בקרה ותיאום תוכניות, ומעביר למנהל?

יעקב ליצמן: אתה נותן להם שירותים ואת הביקורת אתה מוריד.

יפתח ברמן: מדובר בכסף שלא נוצל במשך השנה.

אברהם הירשזון: יש עוד פחות מחודש, מדובר בשינויים של סוף שנה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 590.

אברהם הירשזון: שר התיירות.

וענונו: במסגרת הסיוע לענף היתה התחייבות של המשרד, בהתאם לסיכום עם אגף התקציבים, על העברה לסיוע למארגני תיירות נכנסת כדי לשווק את ישראל בחו"ל.

אלי אפללו: למשרד התיירות היתה התחייבות שלא מוצתה, לגבי החזיון האור קולי בעתיקות בית שאן.

אברהם הירשזון: יש החלטה של ועדת הכספים בקשר לחיזיון מיוחד, אור קולי, בבית שאן.

אברהם הירשזון: מאחר והנושא הזה לא בוצע למרות שהיו החלטות, אנחנו מבקשים לנצל את ההזדמנות הזו ולא לאשר את התקנה הזו היום.

אברהם הירשזון: אנחנו מבקשים שהבקשה תובא בשבוע הבא, אחרי שתבדוק במשרדך את כל הנושא של החיזיון האור קולי בבית שאן.

אברהם הירשזון: אם נהיה שבעי רצון מהתשובה, נצביע גם על הבקשה הזו.

אברהם הירשזון: אני אומר לך מדוע- משום שאם ועדת הכספים אישרה דבר, ובמשך תקופה ארוכה העניין לא בוצע ומתעלמים מהפניה, זכותנו לדעת זו.

אברהם הירשזון: אני מבקש שתבדוק ותיתן תשובה בשבוע הבא.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לפניה הבאה, עמוד 65, פניה מספר 601, משרד הקליטה.

יגאל גדרון: שינויים פנימיים ב- 9 מיליון שקל.

יגאל גדרון: משרד השיכון מהווה סוג של קבלן מבצע עבור משרד הקליטה.

יגאל גדרון: מהות הסכום הזה הוא העברה ממשרד הקליטה למשרד השיכון.

יגאל גדרון: משרד השיכון מהווה קבלן מבצע עבור משרד הקליטה לנושא מקבצי דיור.

יגאל גדרון: אתם אישרתם השנה 45 מיליון בהרשאה להתחייב בתוכנית זו, כאשר כרגע משרד הקליטה מעביר את המזומן שלו בגין אותה שנה, למקבצי דיור.

יגאל גדרון: מקבצי דיור הם אותם מקומות ששוכרים במשרד עבור אוכלוסייה של בעיקר אנשים מבוגרים מקרב העולים החדשים.

רוחמה אברהם-בלילא: מפריע לי שלוקחים את זה דווקא מתקציב קליטה ישירה מארצות מצוקה.

רוחמה אברהם-בלילא: הרי האנטישמיות הולכת וגובר מצד אחד, אז מצד אחד אנחנו משקיעים יותר מאמצים להביא אותם כדי שיהיו עולים משם, ומצד שני - - -

יגאל גדרון: מה שאת רואה זה ברמת התוכנית.

יגאל גדרון: ברמת התקנה מה שיש לעולים האלה יש סל קליטה לעולים מיוחדים.

יגאל גדרון: כיוון שהשנה דובר על בין 21 ל-22 אלף עולים, כאשר בפועל תוכנן התקציב למספר עולים גדולה יותר, יש השנה למשרד כסף נוסף והוא רוצה לנצל אותו למטרה הזו.

יגאל גדרון: מה לעשות, אין עולים.

יגאל גדרון: ברמת התקנות, כפי שיש הורדה מהסעות של עולים משדה התעופה, בדיוק מאותה סיבה – מורידים משם, כי אין עולים.

יעקב ליצמן: זה כל ההבדל?

יעקב ליצמן: מזה כל הכסף שנשאר בסעיף הזה?

יגאל גדרון: - - -

יעקב ליצמן: זאת אומרת שעד סוף השנה תהיה עוד פעם ירידה בסעיף הזה.

יגאל גדרון: יכול להיות.

יגאל גדרון: תלוי מה המשרד יציג.

נסים דהן: בבירורים להעברה מוצעים שינויים פנימיים בתקציב משרד הקליטה בהעברת 9 מיליון שקל.

נסים דהן: בפירוט אין את זה, יש רק 880 אלף.

יגאל גדרון: אתה צודק.

יגאל גדרון: לדעתי זה חסר כאן.

אברהם הירשזון: אז תביאו את זה מתוקן.

אלי אפללו: יש לי עוד שאלה – בנושא הזה של סיוע למדענים, בהרשאה להתחייב, פה מקצצים דווקא יותר.

יגאל גדרון: מה שקורה, ואני אלך כאן ברמת התקנות – מעבירים מרזרבה להרשאה להתחייב, לטובת התוכנית מדענים עולים.

יגאל גדרון: התוכנית של המדענים העולים מתבצעת במחזורים של שלוש שנים, ואז צריכים לתכנן את זה.

יגאל גדרון: למשרד יש תקנה של הרשאה להתחייב, וכרגע הוא מתקצב, בעזרת אותה תקנת רזרבה של הרשאה להתחייב, לשנים הבאות.

נסים דהן: רק אין פה פירוט של ה-9 מיליון.

נסים דהן: אני מציע שלא נדון בזה.

אברהם הירשזון: אמרתי את זה.

יגאל גדרון: אני רק אומר מאיפה זה מגיע ולאן זה הולך – הכסף נכנס לתקנה 1501 3006 וזה תקציב של קמ"ע – מדענים עולים.

רוחמה אברהם-בלילא: במה שאנחנו נוכחים במיוחד, בכל הנושא הזה של סוף שנה והעברות תקציביות, הוא שמלכתחילה המשרדים לא מתקצבים את הסעיפים נכון.

רוחמה אברהם-בלילא: כי מה קורה?

רוחמה אברהם-בלילא: נניח שמציעים איזשהו תקציב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבינה שקשה לקלוע בדיוק, אבל תמיד נוח ללכת למקורות הכי חלשים, לפגוע שם, ובמקומות שאפשר לתת מהרזרבה – נותנים מהרזרבה, ואחרי זה משחקים עם התקציב איך שרוצים.

אברהם הירשזון: קודם כל – נכון שמשחקים בתקציב.

אברהם הירשזון: דבר שני – בתחילת השנה קשה לקבוע בוודאות.

רוחמה אברהם-בלילא: אז מראש שלא ילכו לקיצוצים כואבים.

קריאות: - - -

אברהם הירשזון: תודה רבה, רבותיי.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 602.

אברהם הירשזון: שר הביטחון.

אברהם הירשזון: אין נציג.

אברהם הירשזון: נמשיך – בקשות מספר 603,604 ו- 605.

יוליה מרוז: פניה זו נועדה להעברת 11 אלפי שקלים לתקציב הפיתוח של משרד המשפטים.

יוליה מרוז: הבוקר, פה, בוועדת הכספים, התקיים דיון, בין היתר- על תקציב משרד המשפטים בכלל וגם על תקציב הפיתוח של הנהלת בתי המשפט.

נסים דהן: 110 מיליון שקל תקציב פיתוח למשרד המשפטים, כאשר לבתי החולים לא נתנו שקל.

אברהם הירשזון: גם הבוקר העלית את הסוגיה הזו בפני שר המשפטים, ואני אומר לך – שזה לא נוגע למה שנעשה במערכת הבריאות, בכלל.

אברהם הירשזון: אנחנו מדברים בכלל על מה שקורה במערכת המשפט.

אברהם הירשזון: אמנם היו קיצוצים לאורך ולרוחב בבריאות, אבל מדינת ישראל מתקיימת, ויש דברים שצריך לעשות.

אברהם הירשזון: אז מחאתך נרשמה, בסדר, אבל השאלה היא האם אתה מתנגד גם להעברה פה?

נסים דהן: נלמד קודם מה הבקשה.

קריאות: - - -

נסים דהן: מה שאנחנו רואים פה לפנינו – שימו לב: אנחנו מעבירים מסעיף 13, שהוא סעיף להוצאות שונות, במשרד המשפטים, וגם מסעיף 83 בתוך משרד המשפטים לסעיף רזרבה.

נסים דהן: זו לא העברה תקציבית בתוך המשרד.

יוליה מרוז: לא.

יוליה מרוז: סעיפי 13 ו- 83 הם שני סעיפים שמכונים "הוצאות שונות", אבל שייכים למשרד האוצר.

יוליה מרוז: ישנם שם תקנות רזרביות שמשמשות כמקורות לתקצוב של 211.5 מיליון לתקציב הפיתוח של הנהלת בתי המשפט.

יוליה מרוז: זו הפניה.

נסים דהן: זאת אומרת שסעיף הרזרבה במשרד המשפטים נגמר?

נסים דהן: אותם 75 מיליוני שקל רזרבה ממשרד המשפטים לשנת 2003 - - -

יוליה מרוז: לא.

יוליה מרוז: קודם כל, בשנת 2003 - - - מה שראית פה - - בשנת 2004.

יוליה מרוז: זה רזרבות מהתייקרויות, זה לא קשור לרזרבות לפרוייקטים.

יוליה מרוז: אותן רזרבות שמורות למצב של התייקרויות בשכר, בלי קשר לנושא של פרוייקטים.

יוליה מרוז: כאן אנחנו לוקחים את התקנות הרזרביות בסעיפים האוצריים בתקציב המדינה, ומעבירים את הכסף לפיתוח הנהלת בתי המשפט, אותה תוכנית פיתוח שכוללת גם בינוי בתי משפט וגם פיתוח מחשוב.

יעקב ליצמן: מה זה קרן פורד?

יוליה מרוז: עכשיו אתה שואל אותי על סעיף 13, אותו סעיף של הוצאות שונות, שעושה גם שינויים פנימיים בדרך.

יוליה מרוז: קרן פורד זו קרן שמי שאחראי אצלנו עליה זה החשב הכללי.

אברהם הירשזון: קיבלנו הסברים על זה.

יעקב ליצמן: זה להחזר מסים?

יוליה מרוז: כן.

אברהם הירשזון: קיבלנו על זה הסברים מלאים.

אברהם הירשזון: מי בעד, ירים את ידו.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, עבר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 76 – שר החוץ מציע שינויים בתקציב משרדו.

יוליה מרוז: שינויים פנימיים של סוף שנה בתקציב משרד החוץ.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד, ירים את ידו.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 78, בקשה מספר 614.

אברהם הירשזון: השר לאיכות הסביבה מציע שינויים בתקציב משרדו.

יוליה מרוז: פניה זו נועדה להעברת 4 מיליון ₪ דרך הרזרבה הכללית לתקציבי אגף המכס והמע"מ לצורך מימון עלות הסכם החזקה מול רש"ת, רשות שדות התעופה.

יוליה מרוז: יש שני סעיפים – סעיף 05, שהוא תקציב שוטף של משרד האוצר, וסעיף 55 – זה תקציב הפיתוח.

יוליה מרוז: בתקציב הפיתוח היתה איזושהי רזרבה שלא נוצלה.

יוליה מרוז: הכסף מועבר מתקציב הפיתוח לתקציב השוטף על מנת לשלם לרשת תמורת הנכסים שנשכרים על ידי אגף המכס לצורך עבודתו.

יוליה מרוז: רשות שדות התעופה מעמידה את נכסיה לרשות המכס תמורת שכר דירה.

אברהם הירשזון: מי בעד, ירים את ידו.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

נסים דהן: אני רוצה לשאול – מה הוא הסעיף התקציבי שבו הועבר כל הקיצוץ האחרון, של ה-8 מיליארד שקלים?

נסים דהן: זה לא סעיף רזרבה רגיל.

אברהם הירשזון: אתם מוכנים לבדוק את זה, עוד היום?

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לפניה הבאה – מספר פניה 616, 617.

איתי יעקב: שתי הפניות – זו, והפניה שאחריה – 618, נועדו לשלם את החובות של המדינה, להתאים את התשלומים ואת לוחות הסילוקים לביצוע בפועל.

איתי יעקב: הפניה הזו מעבירה כסף מהחובות לריבית והפניה השניה עושה סדר בתשלומי הריבית.

איתי יעקב: להתאים את זה בפועל.

איתי יעקב: בגדול – זה להעביר ממלוות חוץ למלוות פנים.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד, ירים את ידו.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו חוזרים לבקשה מספר 614.

ערן פולק: זו פניה של המשרד לאיכות הסביבה, שיש בה שני חלקים.

ערן פולק: חלק אחד, של העברת 27 אלף שקל בתוך המשרד לאיכות הסביבה מתוך אגף התכנון לרשות הטבע והגנים לצורך ביצוע מחקר בנושא המגוון הביולוגי בישראל.

ערן פולק: רשות הטבע והגנים היא האחראית אל המחקר.

ערן פולק: החלק השני הוא הגדלה של 70 אלף שקל בהוצאה מותנת בהכנסה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 89, בקשה מספר 619.

אברהם הירשזון: שר הפנים.

ערן פולק: זו פניה שמהותה שינוים פנימיים בתקציב המענקים של משרד הפנים – מעבירים 17.5 מיליון שקלים מהחלק של מענקי שר.

ערן פולק: בתוך תקנות מענקים לרשויות מקומיות יש לשר הפנים תקנה של מענקי שר על פי חוק.

ערן פולק: זה מופיע בחוק התקציב, ומתוקצב השנה ב- 150 מיליון שקל, שמשוחרר על פי קריטריונים שהשר קובע.

יעקב ליצמן: אפשר להעביר לנו את הקריטריונים?

ערן פולק: הוא מעוניין להעביר מתוך התקנה הזו 17.5 מיליון שקל לטובת מפעל שמשרד הפנים מפעיל של פרסים לרשויות שתקציבן מאוזן.

ערן פולק: המפעל הזה קוצץ במסגרת הקיצוצים הכלליים, והוא מעוניין להחזיר לשם כסף על מנת להגדיל את הפרס.

אברהם הירשזון: למי זה מועבר?

ערן פולק: מתקיים טקס שבו לוקחות חלק כל הרשויות המקומיות שתקציבן לשנת 2002 מאוזן, וכל אחת מהן מקבלת את הנתח היחסי שלה.

אלי אפללו: המצב של הרשויות הוא בכי רע.

אלי אפללו: מצד שני הולכים לתת פרסים לרשויות.

אלי אפללו: לדעתי היו צריכים לוותר על הפרסים השנה ולעזור לאלה שהם במצוקה.

אלי אפללו: היום זו לא שנת פרסים, כי בואו נראה באיזה רשויות מדובר.

אלי אפללו: אני רוצה לראות באיזה רשויות מדובר, אם זה הרשויות נטולות המענקים, שגם כך מצבן יוצא מן הכלל.

אלי אפללו: הן לא צריכות לקבל עזרה , לא במענקי איזון ולא בכלום.

נסים דהן: לא יכול להיות שמהסעיף התקציבי הזה יתנו לנטולי מענק.

נסים דהן: זה סעיף תקציבי למענקים.

קריאות: - - -

ערן פולק: כל הכסף מהתקציב הזה יכול לצאת רק לרשויות שמקבלות את המענק.

קריאות: - - -

אלי אפללו: אני שואל האם זו רשות שמאוזנת מבחינה תקציבית?

אלי אפללו: היא מקבלת את המענק?

אלי אפללו: כל רשות שמאוזנת מבחינה תקציבית מקבלת את המענק, נכון?

ערן פולק: לא.

ערן פולק: הפרסים האלה הם פרסים לרשויות שהצטיינו בניהול באיכות הניהול ב- 2002.

ערן פולק: הפרסים האלה ניתנים רק לרשויות שמוגדרות כנתמכות על ידי משרד הפנים.

ערן פולק: כל הרשויות נטולות המענק, שיש 19 כאלה, אינן - - -

קריאות: - - -

ערן פולק: רשויות נטולות מענק לא מקבלות בכלל תקציבים מהסעיף הזה, ולכן גם את הפרסים לא.

אלי אפללו: אני חוזר על דעתי – מדובר ברשויות שמצבן טוב.

אלי אפללו: אלה לא רשויות שאין להן תקציב.

אלי אפללו: זה כל רשות שהיא מאוזנת.

אברהם הירשזון: אתה לא יכול לעזור בכסף הזה ליישובים בצרות.

אברהם הירשזון: לא מהצד הזה.

יעקב ליצמן: אני מציע גם בשמו – אולי תעבירו אלינו את הקריטריונים של מענקי השר.

ערן פולק: אלה נתונים של משרד הפנים.

אברהם הירשזון: לא נקיים הצבעה על הבקשה הזו.

קריאות: מה זה מענקי האיזון האלה, אז אולי נבטל אותם?

נסים דהן: זה לעודד את הרשות המוניציפלית שהיא קטנה, ובכל זאת היא יעילה.

אברהם הירשזון: מי בעד, ירים את ידו.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 620, ו- 623, בעמוד 91.

שי יפתח: יש פה העברה על פי בקשת המשרד, מסעיף 38 לסעיף 36 כשהכסף מיועד - - -

נסים דהן: דרך הרזרבה הכללית.

שי יפתח: כמובן.

שי יפתח: הכסף חייב לעבור דרך הרזרבה הכללית, מבחינה טכנית.

שי יפתח: הכסף מיועד, למעשה, לפעילות נציגויות בחו"ל של המשרד.

שי יפתח: - - עובדים מקומיים.

שי יפתח: יש החלטה לסגור חלק.

שי יפתח: כרגע, ב- 2003 הן פועלות - - יש צורך לממן שכר של עובדים ייעודיים, אם זו הפעילות השוטפת של הנציגויות.

אלי אפללו: אני רוצה לשאול שאלה: למה מורידים מתקציב לעידוד השקעות הון?

שי יפתח: אנחנו מורידים תקציבים שבהם, בסופו של דבר, השנה יהיה ניצול נמוך.

אלי אפללו: זה לא נכון.

אלי אפללו: היינו פה בדיון.

אלי אפללו: כל התקציב לחוק עידוד השקעות הון תוקצב.

אלי אפללו: היה פה השר שאמר שאם היה תקציב בחוק עידוד השקעות הון היו לנו עוד 80,000 מקומות עבודה.

אלי אפללו: דווקא בתקציב הזה הולכים ומורידים.

שי יפתח: קודם כל, השר דיבר על שנת 2004.

אלי אפללו: בפגישה שהיינו, בתמ"ס, הוא אמר שבתקציב הזה אין לו תקציב להרשאה, לשנת 2003.

אלי אפללו: מצד שני – פה אני רואה שאתם מקצצים לו.

שי יפתח: אנחנו לא נוגעים בהרשאה.

שי יפתח: ההעברה היא במזומן.

אלי אפללו: אז במה אתם נוגעים?

שי יפתח: במזומן בלבד.

שי יפתח: ההרשאה היא זו שקובעת כמה - -

אלי אפללו: מה זה משנה במה.

אלי אפללו: גם במזומן אתם מורידים.

שי יפתח: ההרשאה מאפשרת לתת אישורים למפעלים חדשים.

שי יפתח: הקמת מפעל היא לא משהו שלוקח שנה אחת, אלא בדרך כלל זה חמש שנים.

שי יפתח: אלה סדרי הגודל.

שי יפתח: יש האטה בקצב הביצוע.

שי יפתח: נתנו למישהו הרשאה לפני חמש שנים.

שי יפתח: ציפו שיבואו לקחת השנה, או לפני שנתיים או שלוש חלק מהכסף.

שי יפתח: בגלל המצב הכלכלי אנשים לא באים לקחת את הכסף, או מאיטים את קצב ההשקעה שלהם, משנים אותו בהתאם למצב הכלכלי.

שי יפתח: לכן יש עודפים בסעיף הזה, באופן חד פעמי.

שי יפתח: אנחנו מעבירים, לפי בקשת המשרד.

אברהם הירשזון: עודפי סוף שנה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: בקשות מספר 621 ו-622.

משולם נהרי: יש כאן רק חלק אחד.

שי יפתח: יש רק את ההוצאה, אין את המקור.

אברהם הירשזון: תודה, לא נדון בזה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 68, בקשה מספר 633.

אברהם הירשזון: שר הבריאות – פניה לתקצוב 8 מיליון להלוואה לבית החולים "ביקור חולים" על פי הסכם כונס הנכסים.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

נסים דהן: היינו צריכים להתנגד כי את הכסף הזה לקחו מתוך הפעילות הכללית של המשרד וזה לא תוספת תקציב מסעיף 47.

נסים דהן: אחרי שאישרנו אני רוצה שתפקחו את העיניים: את הכסף הזה לקחו מתוך התקציב של התרופות .

אברהם הירשזון: אנחנו ראינו בדיוק מאיפה זה נלקח.

נסים דהן: אם זה היה בית חולים ממשלתי הייתי מתנגד.

נסים דהן: לבית חולים ציבורי – אם לא נאשר, הוא לא יקבל מאף תקציב אחר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 052 70.

אברהם הירשזון: עמוד 101.

אברהם הירשזון: אין מי שמציג את הפניה?

אברהם הירשזון: אם כך -לא נדון.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 103 בקשה מספר 011 72.

אברהם הירשזון: משרד החקלאות.

יעל ארנון: אלה רק עודפים מהשנה שעברה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לעמוד 105.

אברהם הירשזון: בקשה מספר 039 33.

יעל ארנון: הפניה הזו נועדה לשחרור עודפים מחויבים משנה שעברה.

יעל ארנון: חלק כבר שוחרר וזה השליש האחרון.

יעל ארנון: כל העודפים פה הם עודפים מחויבים, בלבד, של החטיבה להתיישבות.

נסים דהן: אני מבין שאתם מביאים את זה כדי לחסוך את ה- 21 יום.

אלי אפללו: אני ביקשתי את ה- 21 יום.

יעל ארנון: הבקשה להקדמה נועדה כדי לאפשר פעילות של סוף השנה.

אהוד רצאבי: אני יכול לקבל הבהרה מה הם עודפים מחויבים ?

יעל ארנון: אלה עודפים שנרשמו בגינן התחייבויות, בניגוד לעודפים שהכסף שם לא חויב לשום גורם.

יעל ארנון: עודף מחויב זה עודף שהמדינה התחייבה בו לשלם לספק כלשהו, ולכן הכסף - - -

אלי אפללו: בשנת 2003 לא הוקצב שום תקציב, מכל התקציבים האלה, לגליל.

אלי אפללו: אני אומר לך, אדוני היושב ראש.

אלי אפללו: אני מתנגד להעברת התקציב הזה.

אלי אפללו: עד שלא נוכל לראות את השוואת העברת התקציב.

אלי אפללו: גם לשנת 2004 אני אומר- שהגליל והנגב לא ייפגעו, ולא יהיו סדרי עדיפויות למקומות מסוימים.

אלי אפללו: אני אומר שאני מתנגד להעברת התקציב ואני מקווה שאם יתוקנו הדברים, שכל מקום יהיה שווה בהקצאות.

אלי אפללו: אם לא – אני אתנגד.

קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: אני רק רוצה להזכיר לחבר הכנסת אלי אפללו שכולנו רוצים שהממשלה תעביר כסף גם לגליל.

ניסן סלומינסקי: התקציב הזה לא רלבנטי לכך.

ניסן סלומינסקי: זה תקציב של שנה קודמת שבו, על פי חוק, אסור לחטיבה להתיישבות לעבוד בכלל.

ניסן סלומינסקי: בטח שלא בגליל.

ניסן סלומינסקי: בגליל מותר לה להתחיל לעבוד רק מ- 2004.

ניסן סלומינסקי: אז את מי אנחנו מסדרים?

אהוד רצאבי: למה הכספים מיועדים?

יעל ארנון: הכספים מיועדים ליישובים שבהחלטת ממשלה סומנו.

יעל ארנון: הם מחולקים לכמה חבלים – מהגולן דרך אזור הבקעה, גוש קטיף, הנגב – מהשנה, בגליל – מ-2004, לפעילויות שונות.

יעל ארנון: מדובר על פעילויות קליטה - - -

אלי אפללו: לגליל אין בתקציב הזה.

יעל ארנון: בתקציב הזה אין.

יעל ארנון: בתקציב הזה זו התחייבות הממשלה מהשנה הקודמת, וזה לא היה שם.

יעל ארנון: התקציב הזה כולל מפיתוח תשתיות, פעולות חברה וקליטה, כל דבר שיכול לחזק את ההתיישבות באזורים שעליהם החליטה הממשלה.

אהוד רצאבי: לרבות איו"ש.

אברהם הירשזון: רבותיי, מי בעד? - 3 מי נגד?

אברהם הירשזון: – 3.

אברהם הירשזון: תודה, הבקשה לא עברה.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש רביזיה.

אברהם הירשזון: הרביזיה בעוד חמש דקות.

אברהם הירשזון: תודה.

ניסן סלומינסקי: אני רק מבקש מאנשי הליכוד: תחשבו שוב.

ניסן סלומינסקי: תחשבו עוד פעם מה אתם עושים לעצמכם.

ניסן סלומינסקי: אתם שמים את עצמכם כבר ב "שינוי".

אלי אפללו: - - -

ניסן סלומינסקי: בשביל מה אתה מעקב את זה?

רוחמה אברהם-בלילא: משום שהעניין פה הוא די עקרוני, אני חושבת שנעשה טוב אם לפחות עד מחר יוכלו להראות לחבר הכנסת אלי אפללו את תקציב 2004, ואז נעלה את זה להצבעה מחר.

רוחמה אברהם-בלילא: יש מחר ישיבה של ועדת הכספים.

אברהם הירשזון: מחר אין לנו העברות תקציביות.

רוחמה אברהם-בלילא: אפשר לבקש להכניס את ההעברה הזו, שלא מין המניין?

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת אלי אפללו יראה את תקציב 2004, ויראה שיש ייעוד של כספים לגליל, ואולי זה יהיה בסדר מבחינתו.

יעל ארנון: אבל יש הבדל שזה עודפים מחויבים מהשנה שעברה.

קריאות: - - -

נסים דהן: אתם הממשלה.

נסים דהן: אתם מנהלים את המדינה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים לבקשה מספר 037 18 – משרד הפנים.

ערן פולק: מדובר בעודפים מחויבים בסעיף המענקים של משרד הפנים, לרשויות המקומיות.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים לבקשה מספר 010 53, ו- 09 53.

יוליה מרוז: מדובר בעודפים מחויבים משנת 2002 בתקציב פיתוח של משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט.

יוליה מרוז: לצורך העניין פה, זה רק הנהלת בתי המשפט.

רוחמה אברהם-בלילא: האם יש שאלות?

קריאה: האם זה עודפים מחויבים?

קריאה: - - -

משולם נהרי: לפעמים, בתוך העודפים – זה גם מחויבים וגם לא מחויבים.

משולם נהרי: מערבבים אותם יחד.

נסים דהן: ברגע שזה אישור של 21 יום זה עודפים מחויבים, זה לא תוספת.

רוחמה אברהם-בלילא: לא משנה, אבל להבא, לפרוטוקול, אנחנו מבקשים שאם זה לעודף מחויב – שזה יהיה רשום בהסבר.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים למספר פניה 043-05, ו- 042-05.

רוחמה אברהם-בלילא: עודפי תקציב בתקציב השוטף של משרד האוצר, עודפים מחויבים לשנת 2002.

רוחמה אברהם-בלילא: האם יש שאלות?

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנו עוברים לפניה בעמוד 119 - 046 73 – שימוש בעודפי תקציב לשנת 2003.

נועה יוצר: משרד האוצר, בהנחיה של שר האוצר ושר הפנים, פורס הלוואות לרשויות מקומיות שקיבלו הלוואות כדי לממן מפעלי ביוב, ולא מסוגלים לעמוד בהחזרים בגלל השנים הקשות.

נועה יוצר: עושים להם הסדר פריסה.

נועה יוצר: אם הם לא מסוגלים לעמוד בהחזרים של 2003, נניח, ואלה רשויות שעומדות בקריטריונים מסוימים.

נועה יוצר: הם יחזירו את ההחזר הזה על פני 3, 4 או 5 שנים, לפי מה שמסוכם אתם.

נועה יוצר: זה נועד לתקצב את ההסדר הזה.

נועה יוצר: אתם כבר אישרתם את ההרשאה להתחייב לפני מספר שבועות, מכיוון שאת תקציב ההוצאה אני מעבירה באמצעות פניית עודפים, עשינו את זה בשתי פניות נפרדות, אבל זה עניין טכני.

נועה יוצר: בגדול, ועדת הכספים, בהרשאה להתחייב לצורך הפריסה, כבר אישרה.

רוחמה אברהם-בלילא: אם אין שאלות – מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים לפניה מספר 042 04 – שימוש בעודפי תקציב, משרד ראש הממשלה.

יוליה מרוז: עודפי תקציב מחויבים בתקציב משרד ראש הממשלה.

יוליה מרוז: פה אפילו כתוב שזה עודפים מחויבים משנת 2002.

משולם נהרי: משרד ראש הממשלה?

משולם נהרי: תוהו ובוהו עם מה שקורה שם.

משולם נהרי: קחו את הלשכה של ביבי נתניהו, ראש הממשלה, לשעבר.

משולם נהרי: אני לא מבין את המספרים.

משולם נהרי: פעם מוסיפים, פעם מורידים – ותראי איזה מספרים שונים.

משולם נהרי: אני מדבר על פניה שכבר דיברנו עליה, 32.

משולם נהרי: בואו תראו הבדלים – מה קורה בין זה לבין זה.

משולם נהרי: פעם מורידים ופעם מוסיפים, ובכל פעם מספרים שונים.

יוליה מרוז: פה דווקא הכל מסתדר- מ- 377 זה עולה ל- 513 כתוצאה מההעברה.

יוליה מרוז: זו אותה בעיה שדיברנו עליה קודם, כאשר יש שתי פניות מקבילות.

יוליה מרוז: מה שקורה הוא שזה מתעדכן אחרי שאתם מאשרים את זה פה.

יוליה מרוז: כל עוד זה לא אושר, בהדפסה רואים את הגגות הלא מעודכנים, לכן אין התאמה.

יוליה מרוז: הפתרון צריך להיות מתודולוגי – או ששמים את הכל באותה פניה - -

רוחמה אברהם-בלילא: מקובל עליכם שהיא תסביר את זה אחר כך?

נסים דהן: אין עם זה בעיה בכלל.

רוחמה אברהם-בלילא: אם כך – בסדר.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים לפניה בעמוד 123, מספר פניה – 034 30.

רוחמה אברהם-בלילא: משרד הקליטה.

יגאל גדרון: מדובר בעודפים מחויבים משנת 2002 שמועברים לשנת 2003.

יגאל גדרון: זה השליש האחרון.

יגאל גדרון: כאמור – 2/3 הועברו כבר במשך השנה.

נסים דהן: למה מביאים את העודפים המחויבים רק עכשיו, ולא במאי-יוני, לפי החוק?

יגאל גדרון: לפי החוק מדובר על תאריכים?

קריאות: - - -

יגאל גדרון: עד היום הועברו 2/3 במשך השנה.

יגאל גדרון: לגבי ה- 1/3 האחרון, אם תבדוק את הביצוע של המשרד, תוכל לראות שכרגע נחוץ בעצם ה- 1/3 האחרון.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, עבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים לפניה מספר 006 57 בעמוד 126 – שימוש בעודפי תקציב לשנת 2003, רשויות מקומיות.

ערן פולק: מדובר בעודפים מחויבים של תקציב הפיתוח של משרד הפנים.

ערן פולק: זה ה- 1/3 שנותר .

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנו עוברים לפניה מספר 036 18, בעמוד 128.

רוחמה אברהם-בלילא: גם כאן – רשויות מקומיות.

ערן פולק: זה המשך הפניה הקודמת.

משולם נהרי: מביאים ומוציאים מענקי איזון.

משולם נהרי: מביאים להם כסף שהם לא צריכים אותו.

רוחמה אברהם-בלילא: שאלות?

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד, מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנו עוברים לפניה מספר 033 08 – העברת עודפים משנת 2002.

יוליה מרוז: העברת עודפי תקציב 2002 לתקציב 2003 בתקציב משרד המשפטים, ה- 1/3 האחרון, כפי שהוסבר קודם לגבי משרד אחר.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אושר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנו עוברים לפניה מספר 015 39 בעמוד 134.

רוחמה אברהם-בלילא: משרד התקשורת.

רוחמה אברהם-בלילא: אין נציג למשרד התקשורת.

רוחמה אברהם-בלילא: גם הפניה הבאה היא למשרד התקשורת.

רוחמה אברהם-בלילא: נעבור לפניה מספר 615 – משק המים.

נועה יוצר: בפניה הזו מתוקצבים שלושה נושאים שונים.

נועה יוצר: הראשון – הלוואה לאגודת המים "מי בקעת הירדן" כדי שהם יוכלו לנצל את מי הקולחין שמגיעים מירושלים, להשתמש בהם להשקיה חקלאית, בעיקר למטעי תמרים.

נועה יוצר: הנושא השני – מימון טיפול בשפכי ג'נין.

נועה יוצר: בחודש מאי 2003 קיבלנו הסכמה של הרשות הפלשתינית לקזז מהם סכומי כסף, להעביר אותם לתקציב המדינה, ולהשתמש בתקציב כדי - - -

נסים דהן: לא בדיוק הסכמה, קיזזנו בלי שיסכימו.

נסים דהן: זו היתה הוראה של ראש הממשלה.

נועה יוצר: לא, זה לא נכון.

נועה יוצר: זו היתה הוראה של ראש הממשלה, אבל הקיזוז הספציפי הזה נעשה בהסכמה, עם מכתב הסכמה.

נועה יוצר: הנושא השלישי הוא שאת נחל בזק אנחנו מסדירים מפני שטפונות.

נועה יוצר: יש שם בעיה של סחף.

נועה יוצר: בונים מאגר כדי למנוע את זה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לפניה הבאה – פניה מספר 627 ו-626.

אברהם הירשזון: משרד התיירות, רשות הטבע והגנים.

אברהם הירשזון: מישהו מתנגד להעברה?

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: – תודה אושר.

אברהם הירשזון: אנו עוברים לבקשה מספר 632.

אברהם הירשזון: שר התמ"ג מציע שינויים פנימיים במשרדו.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה, אושר.

אברהם הירשזון: אחרי כן רשמה יפה קרינצה היו"ר אברהם הירשזון: פנייה מספר 643, אושר.

נסים דהן: רגע, רגע, זה 100 מילון שקל.

נסים דהן: חכה, חכה.

אברהם הירשזון: אני אמרתי שאני מאשר, מה קרה?

אברהם הירשזון: בבקשה אדוני, תסביר.

יפתח: מדובר על הרשאה להתחייב לשנת 2003, תקציב המדען הראשי.

יפתח: הסכומים הגבוהים שמפורטים כאן נובעים מהיקפי הפעילות.

אברהם הירשזון: אישרו את זה?

נסים דהן: אישרנו, אנחנו מדברים עכשיו על פניה אחרת.

נסים דהן: זה אושר.

אברהם הירשזון: מי בעד, ירים את ידו.

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין

אברהם הירשזון: תודה רבה, אושר.

אברהם הירשזון: פניה 651-650.

אברהם הירשזון: שר האוצר מבקש את אישור ועדת הכספים למפעלי מם, שירותי מים וביוב.

אברהם הירשזון: מי מסביר את הנושא?

נועה יוצר: סעיף 58.

נועה יוצר: יש החלטת ממשלה משנת 2001 לתת מענקים לרשויות מקומיות שמוציאות את הטיפול במשק המים והביוב מהידיים שלהן, ומקימות חברה עירונית לעשות זאת.

נועה יוצר: אנחנו מבקשים לתקצב את המענקים מאחר שיש לנו כבר כמה חברות שקמו ברשויות, ורוצות להתחיל לבצע השקעות.

נועה יוצר: המענקים האלה הם אך ורק על ביצוע השקעות חדשות, על פי מה שמאשר משרד הפנים ביחידה המיוחדת לשם כך.

נסים דהן: זה בהמשך לאותה החלטת ממשלה, יש החלטת ממשלה אחרת שנותנת מענקים והלוואות, עד 50% מההשקעה שתגידי מים וביוב, שרשויות חדשות יכלו לקבל את כל הכסף -לא רק את ה-50% -בהלוואה.

נסים דהן: האם החלטת הממשלה הזאת בוצעה, ואיפה הכסף?

נועה יוצר: כל הרשויות המקומיות החדשות שיש לגביהם החלטת ממשלה, ואני מדברת כרגע על מגזר המיעוטים, על קו עימות – הכל מתוקצב בהתאם להחלטת הממשלה.

נסים דהן: זה לא בתוך ה-107.

נועה יוצר: בשום פנים ואופן לא.

נסים דהן: איפה הכסף הזה?

נסים דהן: מתי הוא יגיע?

נועה יוצר: הכסף הזה נמצא בתקציבים של מינהלת הביוב.

נסים דהן: לא, להעבירו את זה על היום גברתי.

נועה יוצר: על איזו רשות מקומית אתה מדבר?

נסים דהן: 100 רשויות מקומיות.

נסים דהן: כל כביש הצפון, כל כביש המערכת - עד היום הם לא קיבלו את המענקים וההלוואות שנועדו לכסות את ה-100% פעילות בתאגידי מים וביוב.

נועה יוצר: בתאגידי מים וביוב?

נועה יוצר: יש שתי החלטות נפרדות.

נועה יוצר: יש החלטה על זה שיישובי קו העימות בצפון יקבלו מענק.

נועה יוצר: הם מקבלים מענק של 60%, והלוואה ל יתרת ה-40%.

נועה יוצר: זה מתוקצב כבר משנת 2000 - - -

נסים דהן: זה לא תוקצב.

אברהם הירשזון: תן לה לענות.

נועה יוצר: אני יכולה לתת לך נתונים של מינהלת הביוב, ואני אגיד לך תקציבים שנפתחו בהתאם להוצאות שכבר שולמו בפועל.

נועה יוצר: אין לי בעיה.

נסים דהן: אשמח לקבל.

נסים דהן: אבל אדוני היו"ר, אנחנו מקבלים פניות מכל יישובי קו העימות וכל היישובים בגליל העליון, כל אותם אלה שנכנסים לתוך הקריטריונים של 15 קילומטר מהגבול.

נסים דהן: היו אמורים לקבל את הסיוע של 60% מענק, 40% הלוואה, אנחנו מקבלים מהם פניות S.O.S שהם לא מסוגלים לבצע את הפרוייקטים כי הממשלה עוד לא העבירה את הכסף.

נועה יוצר: אנחנו העברנו את כל ה-250 מילון שקל שהיינו צריכים להעביר, ואני אקבל נתונים על זה ממינהלת הביוב.

נועה יוצר: שניהם מתוקצבים בלי קשר לאישור - - -

נסים דהן: אשמח גם לקבל אותם.

נסים דהן: השאלה אם הנתונים שהיא מוסרת לי הם בדוקים.

אברהם הירשזון: הם קשורים מאוד, כי שניהם נמצאים במדינת ישראל מטעמנו.

אברהם הירשזון: אם חבר הכנסת דהן אומר שיש בעיה קשה בנושא הזה, אז הייתי רוצה לקבל פירוט.

אברהם הירשזון: אני רוצה לדעת כעד מתי אנחנו מקבלים.

נועה יוצר: אני מניחה שבמינהלת הביוב אפשר להוציא את הפלט הזה תוך יום.

נועה יוצר: הנתונים אמורים להיות מאוד מסודרים אצלם.

אברהם הירשזון: גברתי מתחייבת ביום ראשון להביא את זה לחבר הכנסת דהן?

אברהם הירשזון: זה בסדר?

אברהם הירשזון: אם לא, אז תאמר לי.

אברהם הירשזון: מי בעד הפניה ירים את ידו.

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין

אברהם הירשזון: תודה רבה, אושר.

אברהם הירשזון: מספר פניה 640, 641, 644.

אברהם הירשזון: המבקש זה החטיבה להתיישבות.

משולם נהרי: הייתה רביזיה, לא?

ניסן סלומינסקי: לא, זה משהו אחר.

אברהם הירשזון: זה לא שייך בשום אופן למה שהיה קודם.

יעל ארנון: הפניה הזאת נועדה להעברת 3,7 מיליון שקל ממשרד השיכון.

יעל ארנון: 1.5 מיליון שקלים זה לחברה להתיישבות ו-2.2 למשרד החינוך.

אברהם הירשזון: מה הולך לחטיבה להתיישבות, איזה נושא זה הולך לחטיבה להתיישבות?

יעל ארנון: בחטיבה להתיישבות הנושאים העיקריים הם גולן ובקעה.

יעל ארנון: בשני המקומות האלה זה חיזוק ההתיישבות, בגולן רכישה ליישוב קשת ופעילויות נוספות.

יעל ארנון: בחבל ירושלים, שזה כולל את יישובי הבקעה, בעיקר למענקי תשתיות.

אברהם הירשזון: ומה זה משרד החינוך?

יעל ארנון: סמינר למורים.

משולם נהרי: מי מסביר חינוך?

ניסן סלומינסקי: סמינרים, למה בדיוק?

אברהם הירשזון: לאן זה הולך במשרד החינוך, אני הייתה רוצה לדעת.

אברהם הירשזון: אתה רוצה עוד שאלה?

משולם נהרי: לא, אני רק מבקש תשובה מפורטת.

יעל ארנון: זה הולך לתקציב הסמינרים.

משולם נהרי: איזה סמינרים, מה, מו?

נסים דהן: הוא יודע יותר מידיי טוב מה זה, לכן הוא שואל.

ניסן סלומינסקי: זו טיפה בים.

אברהם הירשזון: סלומינסקי, מאחר ואתה יודע, אז תגיד לו, כדי שגם אנחנו נדע.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע לפרט את הכל.

משולם נהרי: לא סתם שאלתי.

משולם נהרי: יש תשובה, אני רוצה תשובה מפורטת.

משולם נהרי: איזה סמינרים למורים, על איזה קריטריונים?

משולם נהרי: איזה סמינרים, למי?

יפתח: על פי קריטריונים של סמינרים לחינוך.

נסים דהן: אתם מזלזלים בסגן שר החינוך.

נסים דהן: תסביר לו ברחל בתך הקטנה.

ניסן סלומינסקי: הוא לא יודע.

ניסן סלומינסקי: צריכים לעבור סכומים הרבה יותר גדולים.

משולם נהרי: אני יודע דבר אחד, כשמתגברים תקנה במשרד וחסר להם ורוצים להוסיף, אז מוסיפים שני מיליון, שלושה מיליון, ארבעה מיליון, לא 2.2 מיליון.

משולם נהרי: לאן זה הולך?

משולם נהרי: תגיד לי, אני אעזור לך.

ניסן סלומינסקי: אני באמת לא יודע מפורט.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת נהרי, לאן זה הולך?

משולם נהרי: אני לא יודע.

משולם נהרי: אני פעם ראשונה שומע את זה.

משולם נהרי: אם הייתי מקבל את זה בבוקר הייתי אומר לך עכשיו לאן בדיוק.

אברהם הירשזון: אני מתאר לעצמי.

אברהם הירשזון: אתם לא יודעים לאן זה הולך?

משולם נהרי: אפשר לדחות את זה לשבוע הבא עד שנבדוק.

אברהם הירשזון: לא, אני לא רוצה לדחות לשבוע הבא, וסיבותי עמי.

נסים דהן: חוץ מזה, אדוני היו"ר יש בעיה אחרת בחטיבה להתיישבות.

נסים דהן: הם הולכים לקזז במקומות חשובים כמו דרום הר חברון וגוש קטיף 220,000, ומקזזים בחבל המרכז 218,000 כדי ש - - -

יעל ארנון: זה בהתאם לתחזיות ביצוע.

נסים דהן: עם כל הכבוד לכם, אני חושב שאם היו פה נציגים של דרום חברון היו צועקים.

משולם נהרי: תראה מה קורה בישיבות.

משולם נהרי: קריטריונים לא יכולים להוציא?

אברהם הירשזון: תקבל את כל הפירוט, בסדר?

משולם נהרי: בסדר, אתה תופתע.

אברהם הירשזון: מי צריך להגיש פירוט?

אברהם הירשזון: אני רוצה שם.

אברהם הירשזון: מיכל צור תביא פירוט, גם כן עד יום ראשון לוועדה ולחבר הכנסת נהרי?

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד: 3 נגד: 1 אושר

אברהם הירשזון: תודה רבה, אושר.

אברהם הירשזון: אני אומר כבר, אם לא יהיו פירוטים לא יאושרו דברים.

משולם נהרי: היו שניים נגד שניים.

משולם נהרי: זה נפל.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת נהרי, אמרת שזה בסדר, שיביאו לך פירוט.

משולם נהרי: בסדר, אבל בינתיים לא להעביר.

משולם נהרי: הוא הצביע נגד, אני נגד, זה שניים נגד שניים.

אברהם הירשזון: אל"ף, הוא לא הצביע נגד.

אברהם הירשזון: תקשיב לי טוב עכשיו, אתה הצבעת אתי ב"בעד", אם כבר אתה מדבר.

אברהם הירשזון: יכול להיות שטעית, אבל הצבעת אתי ב"בעד".

משולם נהרי: נגד.

אברהם הירשזון: לא אדוני.

אברהם הירשזון: תשאל.

אברהם הירשזון: זה באמת.

אברהם הירשזון: אני מבקש ממך לא להתעקש הפעם.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אם תתעקש אעשה רביזיה, אין לי בעיה אני לא עושה מחטפים, אבל יש לי סיבה למה אני מבקש ממך לא להתעקש.

אברהם הירשזון: כמו שאתה מבקש ממני לפעמים.

משולם נהרי: כשאנחנו מבקשים חומר מהם - - -

אברהם הירשזון: אתה צודק.

משולם נהרי: לא קיבלנו פעם אחת.

אברהם הירשזון: אתה לא מקבל, תבוא אליי.

אברהם הירשזון: מזלזלים בך - מזלזלים בי.

אברהם הירשזון: הלאה.

אברהם הירשזון: מספר פניה לוועדה 594 עד 600.

אברהם הירשזון: מי מסביר את הנושא הזה?

אברהם הירשזון: הוצאות פיתוח וכולי.

אברהם הירשזון: תודה רבה, לא נעלה את זה היום.

אברהם הירשזון: יש עוד פניות?

משולם נהרי: הפעם אני מבקש, אדוני היו"ר, תהיה אתי.

אברהם הירשזון: מה הבעיה שלך?

משולם נהרי: תקציב הישיבות עבר למשרד החינוך.

משולם נהרי: הכסף הזה צריך להיות מחולק ב-2004 על פי קריטריונים.

משולם נהרי: פניתי למשרד המשפטים ואמרתי שישלימו את המבחנים עכשיו כדי לא לענות אותם, כדי שב-1 בינואר יתחילו לקבל את השוטף.

משולם נהרי: אמר לי הנציג של היועץ המשפטי, אמנון דה-הרטוך, ששלוש פעמים הוא פנה למשרד בתזכורת.

משולם נהרי: אני מוכן לרוץ אתם כדי שלא ייתקעו כל הישיבות.

משולם נהרי: אי אפשר להעניש אותם פעמיים.

משולם נהרי: העבירו את זה למשרד החינוך, קיצצו בתקציב - גם קיצוץ, וגם לאף אחד לא אכפת, זה לא מעניין.

משולם נהרי: המשרד צריך להזדרז בנושא הזה.

משולם נהרי: הוא לא יכול מצד אחד בהשכלה הגבוהה לנהוג ברוחב לב, ופה לקמץ את ידו.

משולם נהרי: לא יכול להיות דבר כזה.

משולם נהרי: לכן אני מתנגד.

אברהם הירשזון: אתה יכול להתנגד, אתה יכול לא להביא את זה היום לדיון, אין לי בעיה עם זה.

אברהם הירשזון: אם אביא את זה לדיון זו תהיה הצבעה של אי אמון.

אברהם הירשזון: אני מוכן לתת לך עד הישבה הבאה זמן.

משולם נהרי: בסדר.

אברהם הירשזון: פניה מספר 635, משרד החינוך מציע השכלה גבוהה.

אברהם הירשזון: זה בדיוק מה שאתה ביקשת, נכון אדוני?

אברהם הירשזון: טוב, זה נראה בישיבה הבאה.

אברהם הירשזון: אני נותן לחבר הכנסת נהרי זמן עד הישיבה הבאה.

אברהם הירשזון: פניה 06033 עד 06034.

ערן בוייר: זה פניית עודפים מחויבים של סעיף הטיפול של משרד הפנים.

אברהם הירשזון: מי בעד ירים את ידו.

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין

אברהם הירשזון: תודה רבה, עבר.

אברהם הירשזון: פניה 607, 608.

אברהם הירשזון: פעילות מדגה מתועש.

נועה יוצר: משרד החקלאות ונציבות המים מסייעים לפיילוט באגודת המים של בית שאן.

נועה יוצר: הם מגדלים שם דגים במקום בבריכות דגים במידגה מתועש.

נועה יוצר: משרד החקלאות ונצבות המים משתתפים בתקציב, על מנת שנוכל אחר כך להעביר את שיטת הגידול הזאת - - -

ניסן סלומינסקי: זה 600,000 שקל?

נועה יוצר: כן.

נועה יוצר: זה חיסכון אדיר במים.

אברהם הירשזון: איפה נמצא המידגה.

נועה יוצר: בבית שאן.

נועה יוצר: מי שמוביל אותו זה אגודת המים של בית שאן.

אברהם הירשזון: בית שאן העיר?

נועה יוצר: לא, בית שאן המועצה האזורית.

אברהם הירשזון: עמק בית שאן.

אברהם הירשזון: זה מפעל מתועש.

נועה יוצר: כן, זה חיסכון אדיר במים, אפשר לגדל גדים ב-5% מכמות המים.

אברהם הירשזון: יופי.

אברהם הירשזון: אולי יורידו גם את המידגה בים סוף בסוף.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין אושר

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: אושר.

אברהם הירשזון: מספר פניה 628, שינוי פנימי בתקציב של משרד הפנים.

אברהם הירשזון: שר האוצר מבקש אישורה של ועדת הכספים.

אברהם הירשזון: בבקשה, אדוני.

ערן בוייר: זה שינוי פנימי בתקציבו השוטף של משרד הפנים.

ערן בוייר: בעיקר זו העברה של 8.5 מיליון לצורך חתימת חוזי תפעול ושמירה בשנת 2004.

ערן בוייר: שני מיליון לצורך אחזקת מערכת מיחשוב למשרד, העברת 4 מיליון מיחידת הפיקוח על הבחירות בהתאם לביצוע בפועל של פעילות הפיקוח מתוך יחידות המשרד.

ערן בוייר: 6.5 מיליון ליחידת המיחשוב של מינהל האוכלוסין.

ערן בוייר: 6.725 מיליון מתקציב נציבות כבאות והצלה לאור דחית ביצוע הרחבת המכללה לכבאות.

ערן בוייר: ועוד 5.3 מיליון מרזרבה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: מי בעד ירים את ידו.

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין אושר

אברהם הירשזון: תודה רבה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: רבותיי, אני מודיע בזה שהישיבה נעולה, תודה רבה לכם.