ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 2, 2003-02-24 10:00

ראובן ריבלין: גבירותי ורבותי, חברי הכנסת הנכבדים, אדוני היושב-ראש היוצא וחבריי החברים בוועדת הכספים הזמנית, יש האומרים שאין דבר שהוא יותר קבוע מהזמני.

ראובן ריבלין: בכל זאת אני רוצה לומר שכנראה לכל כלל יש יוצא מן הכלל.

ראובן ריבלין: נדמה לי שדווקא בגלל זמניותו הכמעט ברורה של המועמד להיות יושב-ראש הוועדה הזמנית, הוא לא יתמיד בישיבת קבע בתפקיד רם וחשוב זה מן הטעם שכנראה עם ישראל זקוק לו במקומות אחרים.

ראובן ריבלין: אי אפשר לומר על מקום אחר שהוא יותר חשוב מוועדת הכספים אבל בכל זאת יש החושבים שאדם שעתיד להיות שר הוא אפילו יותר חשוב מיושב-ראש ועדה.

ראובן ריבלין: קודם כל, אני שמח למלא את תפקידי הראשון כיושב-ראש הכנסת בכינונה של ועדת הכספים הזמנית, שהיא אחת משתי ועדות שאנחנו מחויבים בהקמתן כאשר אנו מכוננים כנסת חדשה, בצוותא עם ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: זאת הפעולה הראשונה של הכנסת החדשה והיא חשובה ביותר משום שעניינים צריכים להימשך ולעבור בצורה מסודרת מכנסת לכנסת, ומממשלה לממשלה, ובוודאי שהנושאים הכלכליים שעל-פיהם אנחנו חיים צריכים להימשך וועדת הכספים צריכה להתכונן ולהיות זאת שתחליט ותעביר ותוציא.

ראובן ריבלין: אנחנו עתידים במשך הישיבה הזאת לבחור את יושב-הראש הזמני של הוועדה.

ראובן ריבלין: עד שנעשה את זה, אני רוצה לברך קודם כל את היושב-ראש של ועדת הכספים של הכנסת במשך רוב ימות הכנסת החמש-עשרה, חבר הכנסת ליצמן.

דוד טל: המשמר היוצא.

ראובן ריבלין: ואולי גם הנכנס, איש לא יודע מה יילד יום.

ראובן ריבלין: עתידו של כל חבר כנסת לפניו.

ראובן ריבלין: מי שעברו הוא כל-כך רב הישגים, אין כל ספק שגם עתידו יהיה רב הישגים.

ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים להודות בשם הכנסת היוצאת לחבר הכנסת ליצמן על שמילא תפקיד כל-כך חשוב, רם מעלה ורם מעמד בוועדה זאת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כץ, עד שתיבחר כיושב-ראש אני אנהל את הישיבה.

ראובן ריבלין: יושב-ראש הכנסת מנהל כל דבר עד אשר נבחרים האנשים הקבועים, וכמובן הוא יצביע על בחירת יושב-ראש, כאשר יהיה לו רוב כמובן.

ראובן ריבלין: רשות הדיבור לחבר הכנסת ליצמן, אם הוא רוצה לומר כמה מילים.

יעקב ליצמן: אגיד כמה מילים עכשיו, אדוני היושב-ראש, בכדי שתוכלו למלא את חובת

יעקב ליצמן: כם לגייס רוב כבר ביום הראשון של דיוני הוועדה.

יעקב ליצמן: אני שמח לעזור לכם אפילו כשאני באופוזיציה, שתוכלו לגייס רוב למינוי ידידי חבר הכנסת ישראל כץ ליושב-ראש הוועדה.

יעקב ליצמן: אני חושב שהוא מאוד מתאים.

יעקב ליצמן: אני בטוח שחבר הכנסת ישראל כץ נוצר לגדלות, הוא יעלה מעבר למשרד החקלאות.

יעקב ליצמן: גם משרד החקלאות הוא קרש קפיצה עבורו.

יעקב ליצמן: זה לא הפורום המתאים כרגע ולכן אני נמנע מלדבר על הקואליציה הנוכחית.

יעקב ליצמן: לגבי חבריי בוועדת הכספים - המשמר היוצא - אלה שנמצאים כאן כרגע וגם אלה שאינם נמצאים כאן, אני רוצה להודות להם על העבודה, על שיתוף הפעולה.

יעקב ליצמן: אני חושב שהיה מאוד מרתק לכהן כיושב-ראש ועדה בתקופה הזאת.

יעקב ליצמן: עברתי הרבה, העברתי הרבה תקציבים, אבל יותר מאשר תקציבים העברתי הרבה קיצוצים.

יעקב ליצמן: זה אפיין את הממשלה היוצאת, ולצערי נראה לי שגם בממשלה הנכנסת יהיו בעיקר קיצוצים, יותר מתקציב.

יעקב ליצמן: אני רוצה לומר כמה מלים על האופוזיציה היוצאת, שהיתה אחראית מאוד.

יעקב ליצמן: אני חייב להגיד שנהניתי לשבת איתם, פשוט כי הייתי איתם יותר מאשר עם הקואליציה, ונהניתי לעבוד איתם.

יעקב ליצמן: לבסוף, אני רוצה להודות לצוות הוועדה, לגברת סמדר אלחנני, לצוות הייעוץ המשפטי - גברת אנה שניידר, גברת שגית אפיק וכל היתר, למנהל הוועדה מר טמיר כהן ולמזכירות הוועדה.

יעקב ליצמן: אני מודה לכולכם על שיתוף הפעולה הברוך ומאחל לכם הצלחה.

ראובן ריבלין: אני מודה ליושב-ראש היוצא, חבר הכנסת ליצמן.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אבשלום וילן, הידוע בכינויו אבו, מקבל את רשות הדיבור.

ראובן ריבלין: אני חושב שאני אפילו לא אגביל אותו בזמן בשלב זה.

אבשלום וילן: קודם כל, אדוני יושב-ראש הכנסת, הסר דאגה מלבך, אנחנו לא נצביע נגד מינויו של חבר הכנסת ישראל כץ ליושב-ראש זמני של הוועדה.

אבשלום וילן: אני חושב שהכנסת צריכה לעבוד.

אבשלום וילן: אם זאת בחירתכם, אנחנו נכבד אותה, אין שום בעיה.

אבשלום וילן: מה גם שחבר הכנסת ישראל כץ היה לפני שנתיים יושב-ראש זמני של ועדת הכספים והוא מילא את התפקיד היטב.

אבשלום וילן: אני רק חושש שאם בפעם הקודמת הוא היה חודשיים בתפקיד, הפעם כנראה הכהונה שלו תימשך רק יומיים.

אבשלום וילן: אני לא חושב שתפקיד שר החקלאות הוא קרש קפיצה.

אבשלום וילן: הוא עולם ומלואו.

אבשלום וילן: אם הוא אכן יבחר לשר החקלאות אני מאחל לו את מלוא ההצלחה.

אבשלום וילן: אני רוצה לומר לכם, מבלי לפתוח פה דיונים פוליטיים, שהתעוררתי הבוקר ובעיני ראיתי ממשלה רעה, עם חברי הכנסת מ"שינוי" שישבו פה והצביעו איתנו נגד כל התקציבים להתנחלויות ונגד כל מה שקורה ביהודה ושומרון ועכשיו מצטרפים לממשלה.

אבשלום וילן: אני מוכרח לברך את חבריי מהמפד"ל: השגתם ממשלה ראויה, התקציבים ימשיכו לזרום להתנחלויות ולמתנחלים, הגעתם להישג משמעותי.

אבשלום וילן: תפגעו בחרדים, לצורך או שלא לצורך, ובא לציון גואל.

איוב קרא: מה זה שייך לבחירת יושב-ראש לוועדת הכספים?

אבשלום וילן: על מה מדברים פה, אידיאולוגיה?

אבשלום וילן: הכל מתחיל ונגמר בכסף.

אבשלום וילן: אנשי יהודה ושומרון יכולים להיות רגועים ובטוחים שהממשלה תמשיך להזרים לשם מיליארדים, ועם ישראל ימשיך לבכות.

אבשלום וילן: אני רוצה לומר בהזדמנות זאת, אני חושב שחבר הכנסת יעקב ליצמן היה יושב-ראש למופת של ועדת הכספים.

אבשלום וילן: הוא היה הוגן.

אבשלום וילן: אנחנו כאופוזיציה, שנלחמנו כל הזמן, ידענו תמיד למצוא אצלו אוזן קשבת, ובעיקר הגינות.

אבשלום וילן: אני חושב שבחיים הפוליטיים יושב-ראש ועדת כספים השומר על הגינות, זה דבר חשוב ביותר.

אבשלום וילן: חבר הכנסת ליצמן, אני מאחל לך הצלחה בהצטרפותך לאופוזיציה.

אבשלום וילן: אתה יודע, אני חקלאי.

אבשלום וילן: אתה אמנם ישבת שנתיים על השיבר והזרמת הרבה מים למקומות שרצית.

אבשלום וילן: עכשיו אתה תראה שגם במדבר יש קצת מים, שיש חיים גם אחרי השיבר ושאפשר למלא את התפקיד באופוזיציה.

אבשלום וילן: אני מקווה שביחד נקצר את ימיה של הממשלה הזאת ככל האפשר.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב-ראש.

איוב קרא: אדוני היושב-ראש, אני חושב שחבר הכנסת ישראל כץ, שאנחנו נצביע היום על מינויו ליושב-ראש הוועדה, כבר התנסה מעל לכל ספק בתפקיד הזה.

איוב קרא: גם חבר הכנסת וילן הזכיר את זה.

איוב קרא: אני חושב שהוועדה צריכה להתעלות לטובת הבית.

איוב קרא: בעצם מדובר בוועדה זמנית כרגע.

דוד טל: לא מתכוונים להצביע נגדו.

דוד טל: כולם בעד.

איוב קרא: אני שמח שעל מועמדותו של חבר הכנסת ישראל כץ יש פה קונצנזוס, לאור ההצהרות ששמעתי כעת.

איוב קרא: אני מציע ליושב-ראש להעלות את זה להצבעה.

ראובן ריבלין: אני מבקש לאפשר רשות דיבור לחבר הכנסת אברהם בייגה שוחט, ויסיים חבר הכנסת אמנון כהן.

ראובן ריבלין: לאחר מכן ניגש לבחירת יושב-ראש ועדה.

ראובן ריבלין: אם יושב-ראש הקואליציה מבקש להתבטא, אנחנו נאפשר לו כמובן.

ראובן ריבלין: אנחנו לא נסתום את הפה לקואליציה בבית זה.

ראובן ריבלין: אנחנו נאפשר תמיד לקואליציה לשאת את דברה ולא נקפח אותה ...

אברהם-בייגה שוחט: בוקר טוב, אני מניח שבוועדת הכספים הקבועה, כאשר יתמנה היושב-ראש הקבוע - ואני לא יודע מי הוא יהיה - יפרדו מחבר הכנסת ליצמן כמו שצריך.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שמאז המהפך ב-1977 הליכוד בנדיבות לבו כי רבה מעולם לא לקח לעצמו את תפקיד יושב-ראש ועדת הכספים.

אברהם-בייגה שוחט: בראשות הוועדה כיהנו מר לורנץ, ואחרי כן מר שפירא, מר פלדמן, חבר הכנסת רביץ וחבר הכנסת ליצמן.

אברהם-בייגה שוחט: כנראה נפל דבר בישראל וסוף כל סוף הליכוד הגיע לשלטון.

יצחק וקנין: הליכוד החליט: ממשלה בלי חרדים.

יצחק וקנין: אז גם ועדת כספים בלי חרדים.

אבשלום וילן: חבר הכנסת וקנין, הרווחתם את זה ביושר, כנראה.

אברהם-בייגה שוחט: הליכוד הגיע לשלטון והחליט שהוא רוצה את ראשות ועדת הכספים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מאחל הצלחה לחבר הכנסת ישראל כץ, שבוודאי עוד יומיים יתמנה להיות שר החקלאות ואז נברך אותו בנפרד.

אברהם-בייגה שוחט: אני רק מקווה שכאשר הוא יהיה שר הוא לא יעביר חקיקות פרטיות ודברים מהסוג הזה כפי שהוא נהג להעביר בהיותו חבר כנסת.

ישראל כץ: אני סומך עליך שתבלום את זה.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת ליצמן, בשנתיים האחרונות כעסתי עליך פעמים רבות, כעס מקצועי ולא אישי כמובן, אבל אני חושב שאתה קצת מצטער על השירות היותר מנאמן שנתת לשר האוצר ולממשלה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מאחל לך כל טוב.

אברהם-בייגה שוחט: אתה תהיה בוודאי הנציג של סיעתך בוועדת הכספים, ואנחנו נשב פה עוד הרבה שנים ביחד.

אברהם-בייגה שוחט: כל טוב לך.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת אברהם בייגה שוחט.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת אמנון כהן, אחרון הדוברים לפני שניגש להצבעה על מינוי היושב-ראש הזמני של ועדת הכספים.

אמנון כהן: ראשית, ברשותכם, אני רוצה לברך את חבר הכנסת ליצמן, יושב-ראש הוועדה היוצא על עבודתו המסורה והאמינה ביותר.

אמנון כהן: אני חושב שמעבר לפוליטיקה יש גם חברות.

אמנון כהן: פעמים רבות סגרנו עניינים לפני הדיונים, על מה נצביע ועל מה לא.

אמנון כהן: אני מקווה שנמשיך לעבוד בשיתוף פעולה, למרות שמסתמנת תמונה שש"ס תהיה באופוזיציה.

חיים כץ: שום דבר לא בטוח בפוליטיקה.

אמנון כהן: בשל החברות כלפי ידידי חבר הכנסת ישראל כץ אנחנו כמובן נתמוך במועמדותו.

אמנון כהן: אני מצטער שאתה לא תמשיך בתפקיד אבל אנחנו שמחים שתתמנה להיות שר.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש הקואליציה, האם יש לך הצעה?

גדעון סער: אני מביא את המלצת הוועדה המסדרת, לבחור בחבר הכנסת ישראל כץ ליושב-ראש ועדת הכספים הזמנית.

גדעון סער: נדמה לי שלאור הדברים שעלו כאן, אין מחלוקת על שני נתונים.

גדעון סער: אחד, על זמניותו הצפויה בראש הוועדה, ושניים, על התאמתו המוחלטת לעמוד בראש הוועדה.

גדעון סער: כמובן שעל אף התאמתו המוחלטת הוא לא ימשיך זמן רב בתפקיד.

אבשלום וילן: אתה יכול להגדיר לנו את פרק הזמן?

גדעון סער: להערכתי, פרק זמן של ימים.

גדעון סער: בכל אופן, אלה הדברים שעלו מכל הדוברים.

גדעון סער: אין ספק באמינותו, וגם בתקופה הקצרה הזאת אני מאחל לו הצלחה.

ראובן ריבלין: תודה רבה ליושב-ראש הקואליציה.

ראובן ריבלין: האם יש מועמד נוסף שמציע אחד החברים?

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: אם כך, אנחנו נצביע מי בעד ומי נגד המועמד חבר הכנסת ישראל כץ.

ראובן ריבלין: בעד - כולם אין מתנגדים אין נמנעים חבר הכנסת ישראל כץ נבחר לעמוד בראש ועדת הכספים הזמנית.

ראובן ריבלין: אני קובע שפה אחד נבחרת ליושב-ראש ועדת הכספים הזמנית.

ראובן ריבלין: כיושב-ראש הכנסת הרשה לי לברך אותך על בחירתך, שאני מקווה שתהיה כמה שיותר קצרה.

אבשלום וילן: כבוד היושב-ראש, מעולם לא נבחר יושב-ראש ברוב כל-כך גדול לתקופה כל-כך קצרה.

ראובן ריבלין: ושמח על כך ...

ראובן ריבלין: בנימה אישית אני רוצה לומר ששימשתי עד לא מכבר כשר התקשורת.

ראובן ריבלין: אני שמח להעביר לידיך את פטיש יושב-הראש כאשר אני יודע שעל סדר יומה של ועדת הכספים עומד נושא שהועבר אליכם על-ידי שר התקשורת היוצא, שאני מכיר אותו אישית ...

ראובן ריבלין: הבקשה שלו היא בקשה ראויה ואבקש לדון בה בכובד ראש.

ראובן ריבלין: אני מאחל לוועדה הזמנית עבודה פוריה.

ראובן ריבלין: בטוח שרבים מבין חבריה יזכו לשמש גם בוועדה הקבועה.

ראובן ריבלין: תבורכו והצליחו.

ישראל כץ: קודם כל, אני מודה לכל החברים על הבעת האמון, הזמנית אבל הרחבה.

ישראל כץ: אני רוצה לנצל את העובדה שהגעת לכאן, אדוני יושב-ראש הכנסת, כדי לברך אותך בשם הוועדה ובשמי על בחירתך היותר ממרשימה לתפקיד הקבוע של יושב-ראש הכנסת, אם אני לא טועה ברוב חסר תקדים בבית הזה.

ישראל כץ: אני אמנם רק 4.5 שנים חבר כנסת אבל אני כבר ותיק, קדנציה שלישית.

ישראל כץ: אני מקווה שמעכשיו הוותק לא ילך בד בבד עם מערכות בחירות שמוסיפות קדנציות עם מעט שנים.

ישראל כץ: אני בטוח שלא בכדי זכית לאמון הרחב הזה, חוצה המפלגות, בצורה מרשימה ביותר מאחר וכולם יודעים שאין ראוי ממך.

ישראל כץ: לא תמיד בחיים הפוליטיים יש התאמה בין הראוי לבין המצוי אבל כאן נתאפשרה הזדמנות לחברי הכנסת לבחור גם את הראוי.

ישראל כץ: אני חושב שכולם יודעים שאתה פרלמנטר מהשורה הראשונה.

ישראל כץ: אני בטוח שבכהונה שלך תוסיף הרבה לדיוני ועדות הכנסת, להחלטות הוועדות, לנוהלי העבודה.

ישראל כץ: אני מברך אותך ומאחל לכולנו שאתה תצליח בתפקידך ותעלה את מעמד הכנסת ואת מעמד חברי הכנסת למקום שראוי שהם יהיו בדעת הציבור.

ראובן ריבלין: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה, ועכשיו לעבודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לכם.

ראובן ריבלין: הצליחו!

ישראל כץ: אני מבקש לברך את חברי הוועדה הזמנית.

ישראל כץ: כפי שאמר יושב-ראש הכנסת, הזמני עשוי גם להיות הקבוע.

ישראל כץ: יש כאן חברים ותיקים וחדשים.

ישראל כץ: אין ספק שזאת הוועדה המשפיעה ביותר על חיי הכנסת.

ישראל כץ: בכל תקופה, אבל בוודאי בתקופה כזאת, לדיוני הוועדה יש משמעות רבה והשפעה על החלטות הכנסת.

ישראל כץ: אני מאחל לכולם הצלחה.

ישראל כץ: אני רוצה במספר מילים להתייחס ליושב-ראש היוצא - אני מקווה שהיוצא זמנית, אם יש הגדרה כזאת - חבר הכנסת הרב יעקב ליצמן.

ישראל כץ: יצא לי להעביר אליך את שרביט הוועדה הזאת לאחר מספר חודשים שכיהנתי עד שנכנסת לתפקידך עם כינון הממשלה היוצאת.

ישראל כץ: אני יכול רק להצטרף לדברים שנאמרו כאן לגבי הדרך שפעלת וגם להוסיף עליהם, מאחר ואני הכרתי אותך מקרוב מאוד גם כאשר שימשתי כיושב-ראש הוועדה וגם בעיקר כאשר אתה שימשת כיושב-ראש הוועדה.

ישראל כץ: אני חושב שגילית תבונה ואחריות, גילית ראייה ממלכתית רחבה לגבי נושאים רבים, לא רק נושאים שהיו מטבע הדברים קרובים ללבך.

ישראל כץ: אתה ניהלת בתנאים לא קלים את הוועדה הזאת, ולמופת, והעברת החלטות לא קלות.

ישראל כץ: אני חושב שהדבר שמאפיין אותך, לצד הבנת הנושאים וההתעמקות בהם, והיכולת לאתר את הנקודה העיקרית ולנווט אותה, זה העובדה שמילה שלך היא מילה.

ישראל כץ: כאשר אמרת דבר מסוים, אם זה לאחד החברים, אם זה לסיעה, אם זה לאחד משרי הממשלה בכל נושא ונושא - עמדת במילה, למרות קשיים לא מעטים שהיו תוך כדי ניווט הישיבות, והצלחת לעמוד בהתחייבויות שלקחת על עצמך.

ישראל כץ: אנחנו יודעים שבכנסת היוצאת זה היה לא קל.

ישראל כץ: אני מקווה שבהרכב הכנסת הנכנסת יהיה קל יותר לנווט את הדברים.

ישראל כץ: אני רוצה כידיד, מעבר לכל הדברים האחרים, לאחל לך הרבה הצלחה.

ישראל כץ: אני רוצה לאחל לעצמנו - איך אמרו: "תשועת ה' כהרף עין" - שיהיה שיתוף פעולה פרלמנטרי ואחר בינינו.

ישראל כץ: הייתי מאוד שמח על כך, ואני באמת מודה לך על מה שעשית בוועדה.

ישראל כץ: אני רוצה להודות גם ליושב-ראש הוועדה המסדרת, יושב-ראש סיעת הליכוד, יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת גדעון סער.

ישראל כץ: אני רוצה לברך אותך בהזדמנות הזאת על הבחירה שלך בתוך סיעת הליכוד, שדרך אגב גם היתה פה אחד.

ישראל כץ: בכלל יש אווירה טובה של בחירות ואמון גורף.

ישראל כץ: אני רוצה לאחל לך הצלחה בתפקיד הלא קל שלקחת על עצמך.

גדעון סער: אני מבקש לומר לחבר הכנסת ליצמן שהוא היה יושב-ראש ועדת כספים מצוין, גם במובן הענייני, מבחינת ההתמצאות בנושאים, וגם במובן שיתוף הפעולה.

גדעון סער: ראיתי את זה בתפקידי הקודם כמזכיר הממשלה במשך שנתיים קשות ביותר למשק.

גדעון סער: הוא ניווט את הוועדה הן בתבונה פוליטית והן בתבונה עניינית.

גדעון סער: באותה רוח של ידידות, על אף ההתפתחויות הפוליטיות, אני מאמין שנמשיך גם בעתיד.

גדעון סער: אני רוצה באופן אישי להודות לו על שזכיתי לעבוד מולו בהיותו בראש הוועדה הזאת.

גדעון סער: אני רוצה להודות לוועדה.

יעקב ליצמן: רציתי להכיר טובה לאדם ששכחתי, ואני לא יכול לשכוח אותו, הדובר של הוועדה, מר צבי רוזן, שמיניתי אותו, שעשה עבודה מצוינת.

יעקב ליצמן: בינתיים הוא נשאר כאן עד שייבחר יושב-ראש קבוע לוועדה.

יעקב ליצמן: אני מקווה שהוא ישאר כאן גם בהמשך כדובר.

יעקב ליצמן: זה יהיה טוב לעבודה, טוב לכולם, ואני מאחל לו גם הצלחה.

ישראל כץ: אני מצטרף לאיחולים ולתודות.

אבשלום וילן: אני רוצה להגיד שמעולם לא צוטטתי כל-כך הרבה בעיתון "המודיע" ובעיתונות החרדית.

אבשלום וילן: יחסר לנו מאוד אם הדובר ילך כי לא נופיע בעיתונות החרדית.

ישראל כץ: אני יכול לדבר בשם התקופה שאני מכהן כיושב-ראש הוועדה.

ישראל כץ: מבחינתי הוא בוודאי דובר ראוי ובוודאי ימשיך בתפקידו, ואני מאחל לו הצלחה.

ישראל כץ: תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (חישוב תשלומים בעד שירותי בזק והצמדתם) (תיקון), התשס"ג-2003 תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תשלומים בעד שירותי בזק המפורטים בתוספת לחוק) (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003

ישראל כץ: נעבור לנושא הבא שעל סדר היום.

אורי אולניק: בוקר טוב לוועדה הנכבדה.

אורי אולניק: אני מנכ"ל משרד התקשורת.

אורי אולניק: הסוגייה הראשונה שמונחת על שולחן הוועדה היא סוגייה מאוד פעוטה.

אורי אולניק: לא הגענו בסוגייה כבדת משקל אלא דווקא בעניין מאוד טכני במהותו, הנוגע לתעריפים המפוקחים שמשלמים אזרחי ישראל.

אורי אולניק: חולק חומר לחברי הוועדה.

אורי אולניק: מדי שנה מתעדכנים תעריפי חברת "בזק".

אורי אולניק: שני שרים מסכמים ביניהם את המנגנון של עדכון התעריפים, והמנגנון הזה מובא לאישור ועדת הכספים.

אורי אולניק: הפעם האחרונה בה התעדכנו התעריפים היתה הקיץ האחרון, נדמה לי בחודש יוני או יולי.

אורי אולניק: מה שאפיין את שינוי התעריפים בשנה שעברה הוא ביטול ההבדלים בין השיחות הפנים-אזוריות לבין השיחות שיוצאות לאזורים המרוחקים, והמחירים שלהן אוחדו.

אורי אולניק: הבקשה המונחת כעת בפני הוועדה היא בקשה טכנית, והיא נובעת מלוחות הזמנים ומהאילוצים הפוליטיים שהיו לנו בתקופה האחרונה.

אורי אולניק: יושבת על המדוכה כעת, ותסיים כנראה את עבודתה בתוך שבועיים או לכל היותר שלושה שבועות, ועדה ציבורית בראשות פרופ' גרונאו.

אורי אולניק: הוועדה הזאת מתכנסת מדי 4-5 שנים ויושבים בה טובי הכלכלנים.

שלום שמחון: למה לא לחכות לוועדה הציבורית?

אורי אולניק: זה בדיוק מה שאני רוצה, לחכות.

אורי אולניק: זאת הבקשה שמונחת בפני הוועדה.

אורי אולניק: אני מניח שוועדת גרונאו תניח את מסקנותיה בפני השרים החדשים בתוך 2-3 שבועות, ואז הם יוכלו להחליט האם הם מאמצים את המסקנות ולהביא את החומר בפני ועדת הכספים.

אורי אולניק: אנחנו מבקשים מהוועדה היום שעדכון התעריפים של חברת "בזק" לא יכנס לתוקפו ביום 1.3, כפי שהיה אמור להיות על-פי סדר הדברים הרגיל, אלא ב-1.6.

אורי אולניק: בשלושה החודשים האלה יתאפשר לשרים החדשים לדון במסקנות הוועדה ואז אני מניח להביא בפני ועדת הכספים את ההמלצות שלהם.

אורי אולניק: מיד לאחר פגרת הפסח של הכנסת החומר יובא בפני ועדת הכספים לאישורה.

אורי אולניק: אני חושב שהבקשה היא מאוד טכנית.

אורי אולניק: עדכון התעריפים האחרון היה לפני כחצי שנה.

אורי אולניק: אין כעת הכרח, לכאן או לכאן, לבצע את התיקון האוטומטי ועל כן אנחנו מבקשים היום את אישורכם שהמועד שבו התעריפים החדשים יכנסו לתוקף יהיה ביום 1.6 במקום 1.3.

אבשלום וילן: כבוד המנכ"ל, גברת סמדר אלחנני ציינה בפנינו שעל-פי התחשיב בנוסחה שלכם המחירים צריכים דווקא לרדת ב-1.3 ב-1.5%.

אבשלום וילן: אתה פונה אלינו כנציגי הציבור ומבקש שניתן לכם ארכה של 3-4 חודשים, ולמרות שלציבור מגיעה הורדת מחירים נישאר במחיר הקיים.

אבשלום וילן: הכיצד?

אורי אולניק: אם אנחנו נכניס כעת את מנגנון התעריפים האוטומטי לתוקף אז סכום השימוש הקבוע, שהוא בדרך כלל סכום מאוד משמעותי לוועדה הזאת, יעלה ב-2.5%.

אורי אולניק: הדברים הם בהחלט לכאן ולכאן.

ישראל כץ: ועדת גרונאו תסיים את עבודתה נניח ב-1.5, ובחודש יוני יקבעו כאן את התעריפים החדשים.

ישראל כץ: האם יש אפשרות שהם יחולו רטרואקטיבית כבר מחודש מרס?

אורי אולניק: לא.

שלום שמחון: יש פה שני דברים.

שלום שמחון: דבר ראשון, אני אומר לפרוטוקול במפורש שזה בא לאישור ועדת הכספים.

שלום שמחון: דבר שני, אני חושב שוועדת הכספים צריכה לומר באופן מפורש שההפחתה של 1.5% - כך זה כרגע לפחות - בפרק הזמן של רבע שנה לפחות - ואולי זה ייקח גם יותר זמן - תילקח בחשבון.

שלום שמחון: אני מבקש שתתחייב פה להוריד את הסכומים של ארבעת החודשים הללו.

אורי אולניק: אני בהחלט מוכן להתחייב בפני הוועדה שבמועד שאנחנו נביא את החומר לאישור הוועדה, דהיינו בתוך כחודשיים, כל פרק הזמן הרלוונטי יובא בפני הוועדה, כולל החודשים מרס ואפריל, הכל ילקח בחשבון.

ישראל כץ: האם מי מהגופים שנמצאים כאן, פרט לחברי הכנסת, מתנגד?

אורי אולניק: נקודה נוספת שאני רוצה לציין, כעניין שבמסורת כאשר הינו מגיעים עם התעריפים של חברת "בזק" היינו מאריכים גם הסדר מיוחד לגבי שני שירותים, של ער"ן ו"קול הדף".

אורי אולניק: גם זה מוארך בהתאם במכתב של שני השרים בפני הוועדה.

אנה שניידר: סעיף 38 לחוק-יסוד: הכנסת קובע שכל חיקוק שתוקפו היה פוקע תוך תקופה מסוימת, כאשר יש בחירות ממשיך לעמוד בתוקף.

אנה שניידר: הסעיף הזה באופן פורמלי לא חל על התקנות המוצעות כאן, על הבקשה להארכת התקופה, אבל הרציו שלו לדעתי חל גם על התקנות האלה.

אנה שניידר: זאת אומרת, כאשר שר בממשלה יוצאת קבע תקנות כלשהן, ויש ממשלה חדשה, סביר להאריך הסדר קיים על מנת לתת לשר החדש לקבוע את עמדתו בנושא.

אנה שניידר: לכן ראוי שהתקנות האלה יובאו לאישורה של ועדת הכספים היום.

ישראל כץ: בעצם האישור אנחנו עונים על מה שהערת.

סמדר אלחנני: אני כתבתי את כל הדברים האלה אבל אני רוצה לדייק.

סמדר אלחנני: הירידה של 1.5% היא הירידה הממוצעת בתעריפים.

סמדר אלחנני: צדק מר אולניק שבתעריף הנגישות תהיה העלאה כלשהי, כי אלה בדרך כלל ההמלצות של ועדת גרונאו, שוועדת הכספים לא בהכרח מקבלת אותן, אבל בממוצע צריכה להיות ירידה.

סמדר אלחנני: אני חושבת שהיה צריך לכתוב את זה בפנייה שלכם.

סמדר אלחנני: לא שאני אשב פה יום שלם, כפי שעשיתי אתמול, ואחטט ואחשב ואגלה את זה.

סמדר אלחנני: אני חושבת שהיה צריך להביא את זה לוועדה.

סמדר אלחנני: דבר שני, הסמכות של ועדת הכספים לפי חוק התקשורת החדש פוקעת ב-8.8.2003.

סמדר אלחנני: זאת אומרת, נשאר פרק זמן מאוד קצר.

סמדר אלחנני: אם ועדת גרונאו לא תסיים את עבודתה - ואתה יודע שלא תמיד היא מספיקה לסיים את עבודתה בזמן - אז יכול להיות שזאת היתה ההזדמנות האחרונה לאשר תעריפי תקשורת בוועדת הכספים.

ישראל כץ: אם אין עוד הערות, אנחנו נצביע.

ישראל כץ: הצבעה על תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (חישוב תשלומים בעד שירותי בזק והצמדתם) (תיקון), התשס"ג-2003; ועל תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תשלומים בעד שירותי בזק המפורטים בתוספת לחוק) (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003 בעד - רוב נגד - אין נמנעים - 3 התקנות נתקבלו.

ישראל כץ: התקנות נתקבלו.

ישראל כץ: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 115), התשס"ג-2003 (אבקת חלב, חמאה, אגוזים, צימוקים, תירס מתוק)

ישראל כץ: הנושא הבא הוא צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 115), התשס"ג-2003.

ישעיהו בן יהונתן: אני סמנכ"ל בכיר למנהל המכס ומע"מ, אחראי על מדיניות המסים.

ישעיהו בן יהונתן: יש לנו כאן כמה נושאים.

ישעיהו בן יהונתן: אתחיל לפי הסדר שמופיע אצלכם בתיקון מספר 115.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו מדברים פה על מספר מוצרים.

ישעיהו בן יהונתן: הקבוצה הראשונה של מוצרים כוללת אבקת חלב, חמאה ואגוזים.

ישעיהו בן יהונתן: המוצרים האלה קיבלו בעבר פטור באישור מנכ"ל.

ישעיהו בן יהונתן: כלומר, כאשר המוצרים האלה מיובאים במטרות מסוימות, מנכ"ל משרד התעשייה והמסחר מאשר אותם, כשהם מיועדים למטרות האלה וקיבלו פטור.

ישעיהו בן יהונתן: לאחרונה אין יבוא מהמוצרים האלה, כבר מספר שנים, ואין ממש צורך בהם, מה גם שאותם מוצרים ניתן להביא בסעיף אחר, בפטור על-פי התוספת החמישית, על-פי הסכמים בין-לאומיים.

ישעיהו בן יהונתן: לכן הפטורים בסעיף הזה איבדו את משמעותם.

אבשלום וילן: זה היה על-פי הסכמי גאט"ט?

ישעיהו בן יהונתן: לא הסכמי גאט"ט אלא הסכמי סחר עם האיחוד האירופאי, ומה שנקרא התוספת החמישית.

ישעיהו בן יהונתן: כאשר מוצר נמצא במחסור אנחנו קובעים אותו בכמות מסוימת כפטוּר כדי לכסות את הביקוש בשוק.

ישעיהו בן יהונתן: הפטורים האלה קיימים שם, והראיה שבשנים האחרונות לא ביקשו פטור במוצרים האלה על-פי אישור מנכ"ל מכיוון שהיה פטור בסעיף אחר.

דוד טל: אם היה פטור בסעיף אחר, למה נזקקתם לסעיף שכזה?

ישעיהו בן יהונתן: בשביל הפשטות.

ישעיהו בן יהונתן: אני לא רוצה שכל מקרה יבוא לאישור מנכ"ל, ויקבלו ממנו אישור למטרה מסוימת, כאשר יש גם פטור כללי וזה הרבה יותר פשוט.

ישעיהו בן יהונתן: למה לי כמה סעיפים באותו עניין?

שלום שמחון: כלומר אין פטור?

ישעיהו בן יהונתן: יש פטור לפי הסכמים בין-לאומיים ולפי התוספת החמישית.

שלום שמחון: אז למה אתה צריך את זה?

ישעיהו בן יהונתן: למה הבאתי את זה?

ישעיהו בן יהונתן: כי פורמלית זה כאילו העלאה, ולפי הכללים כאשר יש העלאה במיסוי אני צריך לקבל אישור של ועדת הכספים.

ישעיהו בן יהונתן: לכן אני מביא את זה לפה.

ישעיהו בן יהונתן: אני מפשט את תעריף המכס.

שלום שמחון: האמת היא שזאת הולכת להיות בעיה של חבר הכנסת ישראל כץ.

ישעיהו בן יהונתן: אני מבקש מהוועדה לאשר את שלושת המוצרים האלה: אבקת חלב, חמאה ואגוזים שמיועדים לייצור מוצרים כמו שוקולד וכמו מזון לבעלי חיים.

אבשלום וילן: אמנם זה לא שייך לסעיף הזה, לכן לא אעשה מזה עניין, אבל היו שנים שהביאו אבקות חלב מאירופה לתעשייה בישראל ב"דמפינג", לגלידות וכדומה, ושברו פה את השוק.

אבשלום וילן: זה לא נוגע לסעיף הזה.

אבשלום וילן: נאשר את זה כעת, ונתווכח על העניין ההוא מאוחר יותר.

ישעיהו בן יהונתן: אגב, כל מה שאני אומר עכשיו אלה מוצרים חקלאיים, וזה קיבל אישור של משרד החקלאות.

ישעיהו בן יהונתן: עשינו את כל הדברים בתיאום עם משרד החקלאות.

אבשלום וילן: על-ידי השר היוצא?

ישעיהו בן יהונתן: המוצר הבא הוא צימוקים.

ישעיהו בן יהונתן: על צימוקים היה מכס של 7 שקלים לקילוגרם.

ישעיהו בן יהונתן: היום אנחנו מורידים את המס מ-7 שקלים לקילוגרם ל-2.5 שקלים לקילוגרם.

ישעיהו בן יהונתן: זה היה פטור במסגרת המכסות, כלומר קבעו כמות מסוימת של 750 טון שהוא ללא מסים.

ישעיהו בן יהונתן: המסים הרגילים שמחוץ למסגרת הזאת היו בתעריף של 7 שקלים על כל קילוגרם.

אמנון כהן: אתה עכשיו רוצה כבר מהקילו הראשון לקבוע תעריף של 2.5 שקלים לקילוגרם.

ישעיהו בן יהונתן: אני רוצה לבטל את המכסות, אין פטור מלא, אבל במקביל להקטין את המיסוי.

אלי אפללו: כמה טונות הביאו לארץ?

ישעיהו בן יהונתן: הביאו הרבה מאוד.

ישעיהו בן יהונתן: אין לי את הנתונים כאן.

קריאה: לא ניצלו את כל המכסה.

ישעיהו בן יהונתן: יש מכסה מארצות-הברית של 1,050 טון שאותה לא ניצלו.

יצחק וקנין: זאת אומרת שלא ניצלו, ועכשיו מבקשים העלאה על כל הכמות?

יצחק וקנין: נדמה לי שגם אתה לא יודע להסביר את העניין, לפי מה שאני רואה.

יצחק וקנין: תסדרו את הדברים ביניכם קודם.

אבשלום וילן: חבר הכנסת וקנין, הצימוקים כשרים?

אבשלום וילן: כשרים.

אבשלום וילן: הכשר בד"ץ קיים?

אבשלום וילן: קיים.

אבשלום וילן: אז מה זה משנה?

יצחק וקנין: אני שומע דבר אחד ממר ישעיהו בן יהונתן ודבר אחר מהאדם השני.

יעקב ליצמן: זה כמו המשא ומתן בליכוד.

שלום שמחון: דבר ראשון, אני חושב שבדיון כזה, כשאתה פותח שלושה נושאים כאלה, מן הראוי היה שיהיה פה נציג של משרד החקלאות.

שלום שמחון: דבר שני, אני רוצה לומר לפחות לצורך הפרוטוקול, שבשנתיים האחרונות בגלל האינתיפדה יש ירידה גדולה בצריכת חלב בישראל.

שלום שמחון: כאשר אתה מאפשר פטור ממס קנייה על אבקת חלב למשל, אתה מקשה פעמיים.

שלום שמחון: היה צמצום במכסת החלב לחקלאים בסדר גודל של 50 מיליון ליטר בשנתיים האחרונות.

שלום שמחון: זה פוגע באופן ישיר בפרנסה של האנשים.

שלום שמחון: נכון שאפשר באופן עקרוני להביא כל דבר מחוץ-לארץ.

שלום שמחון: אני לא יודע מה ההשלכה של העניין הזה, של הפרט הקטן הזה.

שלום שמחון: האם זה מיליון ליטר חלב בשנה פחות ליצרנים בישראל או שני מיליון ליטר פחות?

שלום שמחון: אני לא יודע כמה.

שלום שמחון: אין פה שום פירוט על ההשפעה של הפטור ממס קנייה על אבקת חלב על המשק הישראלי.

שלום שמחון: בעניין הצימוקים: עד כמה שאני יודע היתה הידברות בין משרד החקלאות לבין משרד התעשייה והמסחר ונושא הצימוקים יעבור לאחריות משרד החקלאות ולא אליכם.

שלום שמחון: לכן אני מציע לשמוע את נציג משרד החקלאות.

שלום שמחון: בסך הכל כאשר אתה מקטין את המכס אתה מגדיל את היבוא.

שלום שמחון: המשמעות של הקטנת המכס היא שאתה פוגע ביצרן המקומי.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת מה ההשלכה על היצרן המקומי.

אמנון כהן: זה דווקא מגדיל את המיסוי, כי הוא לא מגיע למכסה של 750 טון שהיתה עד כה פטורה ועכשיו הוא ישלם מס מהקילוגרם הראשון.

שלום שמחון: אני שואל את השאלה בכוונה ומבקש תשובה.

ישראל כץ: אני חייב להביא לתשומת לבכם שנציגי משרד התעשייה המסחר ומשרד החקלאות הודיעו שהם לא שולחים נציגים כי הם מיוצגים.

שלום שמחון: אני מאוד מקווה שאתה כשר החקלאות תתעקש על כך שהנציגים שלך יופיעו.

ישראל כץ: כל אחד כרגע מתרכז בתפקידו הנוכחי.

שלום שמחון: בעניין התירס המתוק: אני יודע שהיתה ועדה משותפת למשרד התעשייה והמסחר ולמשרד החקלאות.

שלום שמחון: האם מה שאתה מבקש מאיתנו פה הוא תוצאה של הוועדה הזאת, שבראשה עמד סגן השר אלי בן-מנחם?

ישעיהו בן יהונתן: לא.

יעקב ליצמן: בדרך כלל כשהמכס בא לכאן לבקש אישורים, אם אין התנגדות אין שום סיבה להתעקש להביא את המשרדים הנוגעים בדבר.

יעקב ליצמן: בדרך כלל כשהמכס בא לכאן זה כבר אחרי תיאומים.

יעקב ליצמן: אני סומך עליהם, כפי שסמכתי עד היום, ואין התנגדות.

יעקב ליצמן: אני לא שומע התנגדות.

יעקב ליצמן: אני שמח גם לשמוע שהמשרדים הודיעו שהם סומכים על המכס, לכן אין שום סיבה להתעקש.

יעקב ליצמן: אם יש דברים ששר החקלאות היוצא יודע, דברים שאנחנו לא יודעים, אנחנו נשמח לשמוע אבל בעיקרון אני לא רואה שום סיבה שלא לאשר את הבקשה של המכס.

אבשלום וילן: חבר הכנסת ליצמן, אתה כבר לא יושב שם.

אבשלום וילן: אתה עכשיו יושב פה.

יעקב ליצמן: אני אובייקטיבי.

חיים כץ: הוא עוד יהיה בקואליציה.

חיים כץ: הוא יודע דברים שאנחנו לא יודעים.

אלי אפללו: עוד לא שמעתי מה כמות הצימוקים שמייבאים לארץ.

ישראל כץ: זאת שאלה נכונה.

ישראל כץ: צריך לבדוק את זה מול הייצור המקומי.

ניסן סלומינסקי: יש לי הערה עקרונית.

ניסן סלומינסקי: מצד אחד, כשמורידים דברים כאלה - פוגעים בחקלאים.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שהנטייה של כל אחד מאיתנו היא לא לפגוע בחקלאים.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, צריכים לדעת האם המשמעות היא שהאזרח שיקנה את המוצר ישלם פחות ואז יש רווח לאוכלוסייה.

ניסן סלומינסקי: עלינו להחליט כאן מה עדיף, בכל מקרה ספציפי לגופו: שהחקלאים יפגעו אך מצד שני האזרחים ירוויחו, או להיפך.

ניסן סלומינסקי: אבל יכול להיות גם מצב שלישי, שאתה פוגע בחקלאים, האזרח ישלם אותו מחיר, ומי שמרוויח זה המדינה.

ניסן סלומינסקי: חשוב לי לדעת כשמורידים, האם כתוצאה מזה המחיר של אותו מוצר יירד; או שהאזרח ישלם מחיר דומה, החקלאי ייפגע, והמדינה בדרך עקיפה תעשה פה קופה?

ניסן סלומינסקי: כדי לקבל החלטה חשוב לי לדעת איפה הדברים נמצאים.

ישראל כץ: השאלה המשמעותית היא האם אפשר לקבל נתונים לגבי היקף היבוא.

ישעיהו בן יהונתן: מדובר על יבוא של כ-900 טון.

אמנון כהן: כלומר, רק על 200 טון שילמו 7 שקלים לקילוגרם.

אבשלום וילן: 1,900 טון מייבאים מארצות-הברית?

ישעיהו בן יהונתן: מארצות-הברית מייבאים 1,050 טון.

ישעיהו בן יהונתן: בסעיף פטור אחר יש לנו מבצע של 750 טון.

ישעיהו בן יהונתן: הביאו 900 טון בסך הכל.

ישראל כץ: כלומר הרוב היה פטור עד עכשיו.

ישעיהו בן יהונתן: תנו לי להסביר, אתם קטעתם אותי באמצע.

ישעיהו בן יהונתן: לגבי הצימוקים: בדקנו, וקודם כל הכול מתואם עם משרד החקלאות.

ישעיהו בן יהונתן: יש נושא נוסף שאני רוצה להעלות, ולצורך זה חשבתי לנכון להביא את נציג משרד התעשייה והמסחר, והוא נמצא כאן.

ישעיהו בן יהונתן: אם צריך - אני מביא את נציגי המשרדים, אבל אם הדברים פשוטים ומוסכמים, ואין שום בעיה - אז אין טעם לטרטר את כולם לפה.

ישראל כץ: אני רוצה להבין, האם 750 טון היו פטורים עד עכשיו?

ישעיהו בן יהונתן: כן, עד 750 טון.

ישעיהו בן יהונתן: הפטור היה גדול ונטל המס היה מאוד גבוה.

ישעיהו בן יהונתן: מה שעשו היבואנים, היו מבקשים רישיון יבוא, מייבאים את המוצר אבל מוכרים את רישיון היבוא במחיר של 4 שקלים לקילוגרם.

ישעיהו בן יהונתן: אתם מבינים?

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו נתנו אפשרות לאותם אנשים לעשות כל מיני קומבינציות, לקבל את הרישיון בפטור ממס ולמכור אותו למישהו אחר ב-4 שקלים לקילוגרם.

ישעיהו בן יהונתן: למה אנחנו צריכים לתת את זה?

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו עושים משהו חכם: אנחנו מורידים את המס מ-7 שקלים לקילוגרם ל-2.5 שקלים לקילוגרם, מקטינים את הפיתוי לשחק עם הנושא הזה.

ישעיהו בן יהונתן: במקביל, אנחנו מפחיתים את ה-750 טון ל-400 טון.

ישעיהו בן יהונתן: כלומר, הורדתי את המס לטובת האזרחים כולם, וגם הקטנתי את הכמות ל-400 טון.

חיים כץ: השארת 400 טון פטור?

חיים כץ: היום מהקילוגרם הראשון אתה משלם מס?

חיים כץ: כלומר אתה מרוויח מס, אתה מעלה את המחיר.

אמנון כהן: מהקילוגרם הראשון אתה מרוויח.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו רוצים לעשות את המס לוגי, פשוט וחלק, לנסוע באוטוסטרדה.

ישעיהו בן יהונתן: מורידים את המס ומאפשרים לייבא.

חיים כץ: אתה מוריד את המס על מה שלא משתמשים, ומעלה את המס על מה שכן משתמשים.

ישעיהו בן יהונתן: אבל ממי אני לוקח את הכסף?

חיים כץ: מה זה משנה?

אלי אפללו: האזרח משלם את זה בסופו של דבר.

ישעיהו בן יהונתן: לא.

ישעיהו בן יהונתן: במקום שאותו אדם שסוחר ברישיון יקבל 4 שקלים לקילוגרם, אני מוריד את המס ב-4 שקלים לקילוגרם, מוריד את הפיתוי לסחור ברישיון ומקבל את כל המס.

ישעיהו בן יהונתן: אני לא נותן לו להרוויח.

ישעיהו בן יהונתן: התעריף שקבענו של 2.5 שקלים - והאמינו לי, משרד החקלאות מאוד דואג לחקלאים, יש לי איתם אין-סוף ויכוחים ורגישויות - ה-2.5 שקל האלה שומרים על הגנה מספקת מול החקלאים.

ישעיהו בן יהונתן: זה הדרך הנכונה: החקלאי המקומי נהנה מהגנה מספקת, ואני לא מאפשר מסחר ברישיונות באופן לא הוגן, זה הכל.

אלי אפללו: תמוה בעיני שבגלל שאנשים מספסרים ברישיונות אנחנו צריכים להעלות את המסים.

אלי אפללו: אני חושב שצריך להילחם בתופעה ולא ברישיון ולא על-ידי העלאת המסים.

ישראל כץ: זה הדרך שהם בחרו להילחם בתופעה.

ישעיהו בן יהונתן: אני עושה שתי פעולות: עד מכסה של 400 טון - זה פטור לגמרי.

ישעיהו בן יהונתן: לפני כן המכסה הפטורה היתה 750 טון וזה ירד ל-400 טון.

אלי אפללו: אבל למה לשנות?

ישעיהו בן יהונתן: במקביל הורדתי את המס מ-7 שקלים לקילוגרם ל-2.5 שקלים לקילוגרם ומנעתי את המשחק ברישיונות.

חיים כץ: כלומר אתה מקבל אותו סכום כסף, אתה לא מרוויח.

ישעיהו בן יהונתן: נכון, אני מקבל אותו סכום כסף, ובמקביל לא נותן לסוחרים להשתמש ברישיונות לרעה.

ישעיהו בן יהונתן: עוד לא דיברתי על ארצות-הברית.

ישעיהו בן יהונתן: יש יבוא של 1,050 טון מארצות-הברית פטור, ובמכסה מה שהיה קודם 750 טון.

רוחמה אברהם-בלילא: מה השורה התחתונה של תצרוכת הצימוקים הכללית בארץ?

ישעיהו בן יהונתן: התצרוכת הכללית במדינת ישראל היא 2,500 טון.

אלי אפללו: עכשיו אתה הולך לפגוע בחקלאים.

ישעיהו בן יהונתן: לא.

ישעיהו בן יהונתן: אני אומר לך שהתעריף של 2.5 שקל לקילוגרם נקבע ביחד עם משרד החקלאות, שנותן הגנה מספקת לחקלאים.

ישעיהו בן יהונתן: אין בעיה איתם.

ישעיהו בן יהונתן: אני רק מונע את המסחר ברישיונות ועושה את הדברים יותר פשוטים ויותר צודקים.

רוחמה אברהם-בלילא: נניח שיש בארץ שנה שחונה ואין מספיק צימוקים, ובכל זאת אנחנו נצטרך לייבא יותר.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה בסך הכל מצמצם את התחרות.

ישעיהו בן יהונתן: שאלה טובה.

ישעיהו בן יהונתן: אתם חדשים פה אז אני צריך להסביר את העקרונות.

ישעיהו בן יהונתן: על-פי התוספת החמישית בתעריף המכס הדברים נקבעים בהתאם לתנאים בשוק.

ישעיהו בן יהונתן: היתה לנו שנת שמיטה ואי אפשר היה לספק את התצרוכת מהייצור המקומי, ואז נתנו פטור ביבוא.

ישעיהו בן יהונתן: אם בשנת שמיטה יש מחסור בשוק, אנחנו מקבלים החלטה ביחד, בתיאום עם משרד החקלאות.

ישעיהו בן יהונתן: הוא בא ואומר: התצרוכת היא 2,500 טון אבל סך כל האספקה המקומית היא רק 500 טון.

ישעיהו בן יהונתן: את ההפרש שחסר אני פוטר ממס קנייה לפי התוספת החמישית.

ישעיהו בן יהונתן: כך שזה נקבע בהתאם לתנאים באותה שנה.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל זה קורה כל שנת שמיטה, שזה כל שנה שביעית.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מדברת על שנת בצורת.

ישעיהו בן יהונתן: לא משנה, כל שנה הדברים נקבעים בהתאם לתנאים באותה שנה.

רשף חן: אותו חלק שנשאר פטור, איך הוא מחולק בין היבואנים?

ישעיהו בן יהונתן: הנושא הזה הוא באחריותו של משרד החקלאות והוא מחלק את זה כמדומני במעין מכרז, או כל הקודם זוכה.

ישעיהו בן יהונתן: אבל מה, ברגע שיש כספים אז עושים את כל הקומבינציות.

ישעיהו בן יהונתן: ישנם יבואנים שמקבלים את הרישיון ומוכרים אותו אחר-כך.

ישראל כץ: למען הגילוי הנאות, היה לי פעם עניין בנושא החלב, ויכול להיות שיהיה לי איזה עניין עקיף בנושא הצימוקים עקב זה שאבא שלי מגדל כרמים, אם כי לא צימוקים.

ישראל כץ: הם ענבי מאכל ויכול להיות שבאופן עקיף חלק מהם מגיע באיזה דרך להיות צימוקים.

ישראל כץ: מאחר וזאת בקשת הממשלה, אני מבקש לאשר את זה.

ישראל כץ: הצבעה על צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 115), התשס"ג-2003 (אבקת חלב, חמאה, אגוזים, צימוקים) בעד - רוב נגד - אין נמנעים - 2 הצו נתקבל.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישעיהו בן יהונתן: יש לי עוד מוצר אחד, תירס מתוק.

ישראל כץ: זה באותה פנייה, אנחנו נצביע על התירס לחוד.

ישעיהו בן יהונתן: בתעריף המכס התירס מופיע בשני סעיפים עם שני סוגי מסים שונים.

ישעיהו בן יהונתן: מה הם המסים שקיימים היום בתירס?

ישעיהו בן יהונתן: יש תירס שהמכס עליו הוא בשיעור 12.5%, ויש תירס שהמכס עליו הוא בשיעור 0.71 שקל לקילוגרם - שם זה היה באחוזים, פה זה בקצוב לפי קילוגרם - אך לא יותר מ-57.8.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו מבטלים פה את ההבחנה בין קצוב לבין אחוזים וקובעים רק אחוזים - 12.5%, קובעים מכס אחיד על הכל.

ישעיהו בן יהונתן: אין פה למעשה שינוי מכיוון ש-0.71 שקל לקילוגרם זה סדר גודל של 12%.

ישעיהו בן יהונתן: למה אנחנו עושים את זה?

ישעיהו בן יהונתן: אל"ף, כי אין צורך לקבוע שני סעיפים שונים.

ישעיהו בן יהונתן: בי"ת, יש לנו קושי לבצע את ההבחנה בין תירס מתוק לבין תירס לא מתוק.

ישעיהו בן יהונתן: אם התוצאה הסופית זהה, אין טעם לעשות שני סעיפים שונים.

ישעיהו בן יהונתן: אני חוזר ואומר, זה בתיאום עם משרד החקלאות.

דוד טל: אני רוצה למען הגילוי הנאות לומר שאני אוכל הרבה תירס ואני אוהב לאכול תירס.

שלום שמחון: מר בן יהונתן, לא ענית לשאלה שלי.

שלום שמחון: אמרתי שבזמנו היתה ועדה בראשות סגן השר אלי בן-מנחם.

שלום שמחון: האם זה מיושם לפי החלטות הוועדה?

ישעיהו בן יהונתן: לא, זה מיועד לפתור בעיות שוטפות כפי שמדי פעם אנחנו באים לכאן ומתקנים.

ישעיהו בן יהונתן: הוועדה שהזכרת קיימת ואני חבר בה.

ישעיהו בן יהונתן: הוועדה דנה על רפורמה בהרבה מאוד מצרכים בענף החקלאות.

ישעיהו בן יהונתן: אני מניח שבקרוב - קשה לי להגיד מתי בדיוק, תוך חודש-חודשיים - אנחנו נבוא עם הצעות.

ישעיהו בן יהונתן: הבעיה היא שאנחנו לא יושבים על זה כל יום, אבל כבר עשינו חלק גדול מן העבודה.

ישראל כץ: אני חושב שדין התירס המתוק כדין הצימוקים ואבקת החלב.

ישראל כץ: הבקשות שהוגשו כאן מתואמות עם משרד החקלאות, משרד התעשייה והמסחר ומשרד האוצר.

ישראל כץ: לכן אני מניח שנשמר כאן איזון סביר.

ישראל כץ: במסגרת הזאת אני מצביע עוד פעם על מכלול צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 115), התשס"ג-2003.

ישראל כץ: הצבעה על צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 115), התשס"ג-2003 בעד - רוב נגד - אין אין נמנעים הצו נתקבל.

ישראל כץ: הצו אושר.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (הוראת שעה) (מס' 3), התשס"ג-2003 (פסיפס מקרמיקה ומזכוכית)

ישראל כץ: אנחנו עוברים לצו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (הוראת שעה) (מס' 3), התשס"ג-2003, לגבי פסיפס מקרמיקה ומזכוכית.

ישעיהו בן יהונתן: הנושא הזה הובא לוועדה ב-14.10.2002.

ישעיהו בן יהונתן: תיכף אני אסביר מה הבעיה.

ישראל כץ: חייבים להדגיש שאז זה לא אושר.

ישראל כץ: יש לכם פרק זמן של 60 ימים (ללא פגרה) שלא דורש את אישור הוועדה, וכעת נשלחתם לבצע בדיקה מחודשת וחזרתם לוועדה עם צו חדש.

ישראל כץ: אני חושב שכדאי שחברי הוועדה יידעו את זה.

ישעיהו בן יהונתן: נכון, חזרנו עם צו חדש לאחר בדיקה, שעליה אני רוצה לספר לכם.

אמנון כהן: מה היה קודם?

ישעיהו בן יהונתן: קודם היה 12%.

ישעיהו בן יהונתן: אני מבקש לציין, בעיקר למען חברי הכנסת החדשים, שאנחנו במכס רשאים להעלות את המכסים וצריכים לקבל אישור של ועדת הכספים תוך 60 ימים.

ישעיהו בן יהונתן: אם לא קיבלנו את האישור בתוך פרק הזמן הזה, הצו בטל וחוזר הצו הקודם.

אנה שניידר: לא כולל פגרות.

ישעיהו בן יהונתן: בתוך ה-60 יום לא נכללים ימי פגרה.

ישעיהו בן יהונתן: אם יש פגרה של חודש, זה הופך להיות 90 ימים במקום 60 ימים.

ישעיהו בן יהונתן: רק להשכלה כללית, כדי שתדעו.

ישעיהו בן יהונתן: אני חוזר לעניין הפסיפס.

ישעיהו בן יהונתן: כמו שאמרתי, עניין המיסוי על הפסיפס הובא פעם לדיון בוועדת הכספים.

ישעיהו בן יהונתן: הוועדה ביקשה לקבל יותר פרטים בעניין הזה ואז ההחלטה נדחתה לתקופה כלשהי.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו בתוך התקופה הזאת, ואנחנו מבקשים את אישור הוועדה לצו החדש.

ישעיהו בן יהונתן: לפני ההעלאה, המכס על פסיפס קרמי ועל פסיפס זכוכיתי היה 12%.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו השארנו את ה-12%, ואמרנו: אך לא פחות מ-6 שקלים למטר מרובע.

ישראל כץ: אנחנו נלך בדרך הבאה, כפוף להערות של היועצת המשפטית: נמצאים איתנו מר אילן אלדן, מנכ"ל מפעל ברבור נעמן בע"מ שמייצג את היצרנים המקומיים, ומר אביגדור דורות מחברת דיגמי פסיפס בע"מ שמייצג את היבואנים.

ישראל כץ: כל אחד מהם יציג את עמדתו, בעד ונגד, חברי הוועדה יקשיבו ואנחנו נחליט.

אבשלום וילן: אפשר לדעת מה היקף השוק הזה?

אבשלום וילן: על מה אנחנו מדברים?

ישראל כץ: תוך כדי ההסברים אני מניח שאנחנו נלמד.

ישראל כץ: נתחיל במנכ"ל מפעל "ברבור", מר אילן אלדן, שיסביר את עמדתו, מדוע הוא בעד.

ישראל כץ: הוא היצרן המקומי.

אילן אלדן: אני מנכ"ל "ברבור" בעכו.

אילן אלדן: המפעל מונה 40-50 פועלים תושבי עכו.

אילן אלדן: המפעל בעבר הצטמצם בעקבות יבוא של קרמיקה.

אילן אלדן: אנחנו ביטלנו את האריחים הקרמיים הגדולים והצטמצמנו לייצור של פסיפס בלבד.

אילן אלדן: היו לנו פעם 220 עובדים אך הורדנו את זה לבין 40-50 עובדים.

אילן אלדן: ייצרנו בשנים קודמות כ-360-380 אלף מטר.

אילן אלדן: ירדנו בשנת 2002, בעקבות יבוא פראי, ל-270 אלף מטר.

אילן אלדן: אנחנו הפסדנו כסף בשנים האחרונות בעקבות התחרות, מחירי ההיצף שהגיעו מסין - דווקא לא מהשוק האירופי אלא מסין, ולכן נאלצנו לפנות למכס בבקשת עזרה.

אילן אלדן: להוכיח היצף במשרד התעשייה והמסחר ייקח הרבה זמן.

אילן אלדן: בסוף היינו מצליחים אבל אף אחד לא היה שורד.

ישראל כץ: איך ההיטל החדש עוזר לכם?

ישראל כץ: בכמה?

ישראל כץ: במה?

אילן אלדן: המחיר של היבוא מסין נע סביב 4$.

אילן אלדן: כלומר, 12% זה בסביבות 2.40 שקלים במכס.

אילן אלדן: ביקשנו להעלות את זה ל-6 שקלים, בתוספת מס קנייה.

ישראל כץ: כלומר, עכשיו תהיה קביעה שזה מינימום 6 שקלים.

ישראל כץ: מה זה עוזר לכם מבחינת עובדים?

אילן אלדן: זה מעלה את מחיר הפסיפס מסין בערך ב-1$ וזה עוזר לנו בתחרות בשוק בארץ.

אילן אלדן: זה יאפשר לנו למכור קצת יותר.

שלום שמחון: האם בדקתם אפשרות להגיע להבנה עם היבואן, שיקנה את כל מה שאתם מייצרים?

אילן אלדן: אנחנו ניסינו.

אילן אלדן: החל משנת 2003 הוא קונה מאיתנו.

אילן אלדן: נאלצנו להוריד את המחיר ואנחנו מוכרים היום במחירי הפסד בעקבות הורדת המחיר, בעקבות המשא ומתן שאנחנו ניהלנו איתו.

אילן אלדן: השוק בארץ הוא בסביבות מיליון מטר.

חיים כץ: אתה מייצר במחירי הפסד?

אילן אלדן: אנחנו היום נאלצים, בגלל המחירים מסין, למכור במחירי הפסד.

אילן אלדן: כשהמכס עלה ב-9.1.2003 העלינו את המחירים.

אילן אלדן: במחירים שאנחנו מוכרים בהסכמים החדשים אנחנו מאוזנים.

ישראל כץ: מאיפה באים העובדים שלכם?

אילן אלדן: מעכו.

שלום שמחון: האם ההסכם שלכם עם היבואן לא כולל גם מחיר, פרט לכמות?

אילן אלדן: הוא כולל מחיר, אבל הוא בתוקף עד 30.6.

אילן אלדן: מ-30.6 ניכנס למשא ומתן חדש.

רוחמה אברהם-בלילא: איך זה מתבטא במחיר שמשלם האזרח?

אילן אלדן: זה לא משפיע על המחיר שמשלם האזרח.

אילן אלדן: הקבלן תמיד לקח את המחיר הגבוה.

ניסן סלומינסקי: יש לנו דילמה שתצוף ותעלה לכל אורך הדרך: מצד אחד, בוודאי שאנחנו רוצים שלא תסגרו ושתעסיקו עובדים; מצד שני, אנחנו רוצים שהתושבים ישלמו כמה שפחות.

ניסן סלומינסקי: אם הדרך של העלאת המכס תהיה פתוחה אז אף אחד לא ינסה לצמצם בהוצאות ולחסוך אלא תמיד יפנו בבקשה להעלות את המכסים וישארו עם הסכום הגבוה.

ניסן סלומינסקי: השאלה היא איך אנחנו מבטיחים שאתם עשיתם את המקסימום כדי לצמצם את העלויות האמיתיות ושרק אז פניתם.

אילן אלדן: במשך שנתיים צמצמתי את המשכורות למינימום.

אילן אלדן: הורדתי ב-1.1.2002 את כל ה--- מן המשכורת.

אילן אלדן: יותר מ-60% מן העובדים עובדים בשכר מינימום.

אילן אלדן: אני נלחם היום עם עיריית עכו על הורדת הארנונה.

ניסן סלומינסקי: השאלה היא על ייעול.

ניסן סלומינסקי: לא על הורדת משכורות.

אילן אלדן: הורדנו את ההוצאות למינימום.

ישראל כץ: התשובה ברורה, הם הצטמצמו ל-40-50 עובדים.

שלום שמחון: האם היבואן הזה נמצא פה בחדר?

ישראל כץ: בוודאי.

ישראל כץ: מר אביגדור דורות מחברת "דיגמי" מייצג את היבואנים.

ישראל כץ: אתם יבואנים בלעדיים?

אביגדור דורות: החברה שאותה אני מייצג היא קבלן בניין והיא עוסקת בחיפוי בניינים.

אביגדור דורות: דהיינו, קונים חומר גלם, מהמפעל או מיבוא, ומבצעים עבודה קבלנית על הבניינים.

אביגדור דורות: יש עוד קבלנים שעושים אותו דבר.

אביגדור דורות: ברור שהקבלנים מעוניינים, במיתון הזה, להוזיל את התשומות שלהם.

אביגדור דורות: יש שלושה מוצרים שהמכס מבקש להגדיל את שיעור המכס עליהם: פסיפס קרמי, מזוגג ובלתי מזוגג, וכן פסיפס זכוכיתי.

אביגדור דורות: הפסיפס הזכוכיתי לחיפוי הוא הזול ביותר מכל הפסיפסים.

אביגדור דורות: המפעל המקומי לא מייצר אותו, אין בארץ ייצור של פסיפס זכוכיתי, כך שלגביו בוודאי שאין טעם להעלות את המכס.

אמיר רפפורט: היה קו ייצור לפסיפס זכוכיתי בארץ אך הוא נסגר.

רשף חן: הם שלושתם תחליפיים?

אביגדור דורות: בשנים האחרונות אין בארץ ייצור של פסיפס זכוכיתי, ומבקשים פה להגדיל את שיעור המכס עליו.

אביגדור דורות: אין שום טעם לייקר מוצר שלא מיוצר בארץ.

אביגדור דורות: המוצרים האלה אינם תחליפיים.

אביגדור דורות: מי שרוצה לחפות את הבניין במוצר הכי זול, שזה פסיפס זכוכיתי, לא יקנה מוצר שהוא יקר פי שניים.

אביגדור דורות: הגם שהמוצר בארץ זול, הוא עדיין לא מתחרה בפסיפס הזכוכיתי.

חיים כץ: מה הבדלי המחיר ביניהם?

קריאה: 5 דולר למטר, זה ההבדל בין פסיפס זכוכיתי לפסיפס קרמי.

חיים כץ: ואם ההבדל במקום 5$ יהיה עכשיו 8$?

אילן אלדן: ההבדל הוא לא 5$.

אביגדור דורות: המפעל לא מספק את כל תצרוכת השוק.

אביגדור דורות: הוא מייצר בערך שליש מתצרוכת השוק.

אביגדור דורות: העלאת שיעור המכס פירושה להעלות מסים על 2/3 מתצרוכת השוק, כאשר אנחנו יודעים שענף הבנייה תקוע בשל המיתון.

אביגדור דורות: אם יעלו את התשומות לא יתכן שזה לא ייקר את הבנייה ויפגע בצרכנים.

אביגדור דורות: שימו לב מה קרה ליבוא.

אביגדור דורות: על-פי הנתונים שהמכס המציא לכם היתה ירידה דרסטית ביבוא מסין.

אביגדור דורות: ב-9 החודשים הראשונים של 2002 היבוא מסין הצטמק בצורה רצינית.

אביגדור דורות: למשל ביבוא הזכוכיתי הכמות הצטמקה ל-1/3, ובפסיפס הקרמי הכמות הצטמקה ל-2/3.

אביגדור דורות: אם יש לנו שוק יורד מבחינת כמות, ואם מחירי היבוא מתייקרים - הנתונים פה הם משנת 2001 אך הדולר עלה משנת 2001 ועד היום ביותר מ-20% - אז יש לנו שוק שמתייקר.

אביגדור דורות: שוק היבוא מתייקר בלי שער החליפין, היבוא מצטמק ל-1/3 או ל-2/3, ובענף שסובל ממיתון אין שום היגיון היום להגדיל את התשומות ולהעלות את שיעור המס.

אביגדור דורות: הסיבה שדחו את הישיבה להיום, אמרו למשרד התעשייה והמסחר או למכס: תביאו נתונים יותר מלאים ויותר טובים.

אביגדור דורות: אם תסתכלו על דברי ההסבר שמונחים לפניכם היום ותשוו אותם לדברי ההסבר מלפני 4-5 חודשים, תראו שזה מילה במילה אותם דברי הסבר, והנתונים הם לגבי שנת 2001.

אביגדור דורות: למה להציג היום בשנת 2003 נתונים על 2001?

ישראל כץ: תודה רבה, הטיעון ברור.

ישראל כץ: נציג משרד התעשייה והמסחר.

שמואל נחמיאס: הכנתי את התסקיר שמונח בפניכם בשיתוף פעולה עם המכס.

שמואל נחמיאס: אתמול הודיעו לי על הישיבה הזאת ולפיכך הבאתי לכאן נתונים לגבי שנת 2002 במלואה.

ישראל כץ: אולי תדגיש את ההבדלים, את השינויים.

שמואל נחמיאס: נכון הדבר שהיבוא מסין ירד אבל גם הייצור המקומי ירד.

שמואל נחמיאס: כל המחזורים של כל המפעלים בארץ ירדו.

ישראל כץ: כל הבנייה ירדה.

דוד טל: כל המשק ירד.

דוד טל: גם הצריכה ירדה.

שמואל נחמיאס: יש עוד פרמטר אחד שצריך לקחת בחשבון בירידה הזאת.

שמואל נחמיאס: בסעיפים האלה, בשלושת פריטי המכס שפירטנו כאן הוטל מכס גבוה יותר במשך שתי תקופות: תקופה אחת של 4 חודשים ממאי ועד אוקטובר בשנה שעברה כמדומני; ומזה כ-40 ימים שוב המכס הזה הוטל, ויש לכך השפעה רצינית מאוד.

שמואל נחמיאס: כשמטילים מס של 6 שקלים למטר על פסיפס מיובא זה מונע ירידה דרסטית במחירים, זה שומר על רמה מסוימת של מחירים.

ישראל כץ: מה ההשפעה שאתה רואה?

ישראל כץ: איך זה משפיע?

חיים כץ: מה מפריע לך שהמחיר יירד?

ישראל כץ: חבר הכנסת חיים כץ, אתה נציג פועלים?

ישראל כץ: יושב-ראש ועד עובדים?

חיים כץ: אבל המפעל בארץ מייצר רק עשירית ממה שהוא יכול.

שמואל נחמיאס: אולי הוא יכול להגדיל את המפעל שלו.

שמואל נחמיאס: אם אכן יגדל שיעור המס על יבוא צריך לדעת את הנתון, מה היכולת של המפעל במצב הזה לגדול.

קריאה: אני יכול להכפיל את הייצור.

שמואל נחמיאס: וכמה עובדים אתה תקלוט?

קריאה: אני אקלוט עוד 30 עובדים.

שמואל נחמיאס: בגוף התסקיר, בעיקר במסקנות ציינו שיש ביכולתו של המפעל להעלות את התפוקה שלו ב-100,000 מטר.

ישראל כץ: זה בדיקה מקצועית שנעשתה על-ידכם?

שמואל נחמיאס: בוודאי.

שמואל נחמיאס: אנחנו גם ראינו החל מינואר את ההשפעה של העלאת המכס על היבוא של פסיפס.

ישראל כץ: מה זה אומר, תוספת עובדים?

שמואל נחמיאס: זה לא אומר תוספת עובדים.

ישראל כץ: זה אומר שהם יפסיקו להפסיד.

שמואל נחמיאס: בוודאי.

שמואל נחמיאס: בגוף התסקיר מצוינים ההפסדים שצברה החברה הזאת.

ישראל כץ: חברים, נמצא כאן נציג המשרד הממשלתי שבודק את המצב בשטח.

אלי אפללו: הוא לא אמר שלא.

אלי אפללו: הוא אמר שיכול להיות שכן ויכול להיות שלא.

ישראל כץ: הוא מדבר על תוספת ייצור במטרים.

ישראל כץ: אז ירוויחו יותר.

חיים כץ: לא ירוויחו אלא לא יפסידו.

שמואל נחמיאס: תוספת של 100,000 מטר תבסס את המצב הכלכלי של המפעל, וזה ימנע פיטורים.

ישראל כץ: מר נחמיאס מציג לנו נתון:

ישראל כץ: עוד כ-100,000 מטר ייצור נוסף.

שמואל נחמיאס: עם ההפסדים הצבורים של החברה הזאת יהיה מאוד קשה להמשיך.

שמואל נחמיאס: מה גם שהחברה הזאת נרכשה על-ידי משקיע זר בריטי, שרכש מספר חברות בארץ.

שמואל נחמיאס: אנחנו כמשרד התעשייה והמסחר היינו מאוד רוצים שהמפעל הזה ימשיך להתקיים.

קריאה: האם המפעל בבעלותו המלאה של המשקיע הזר?

שמואל נחמיאס: המפעל נמצא בבעלותו של מר איאן דיוויס, שרכש את "פרי הגליל", את "ברבור" ומפעל שלישי שאינני זוכר כרגע.

שמואל נחמיאס: זאת רכישה שאנחנו רוצים לראות שתהיה לו ברכה ממנה.

שמואל נחמיאס: מה גם שחשוב לנו להבטיח שאותם 40-45 עובדים שמועסקים היום בעכו ימשיכו לעבוד.

שמואל נחמיאס: זה החלטת ממשלה, לתת תמיכה למפעל שפועל באזור שנגוע באבטלה מאוד עמוקה.

אביגדור דורות: לפני שהיועצת המשפטית תדבר, אני מבקש להעיר שתי הערות משפטיות.

אביגדור דורות: אמר מנהל המפעל שמדובר ביבוא בהיצף מסין.

אביגדור דורות: אי אפשר להגיש תלונה על יבוא בהיצף כי זה ייקח הרבה זמן.

אביגדור דורות: הוועדה הזאת כבר אישרה היטלים על היצף מסין.

אביגדור דורות: יש פרוצדורה על-פי חוק כיצד לעשות את זה.

אביגדור דורות: אפשר לקבל ערובה זמנית מיד בהתחלה שמונעת את ההיצף.

ישראל כץ: אין כאן בקשה של משרד התעשייה והמסחר להתייחס לזה כהיצף, לכן אנחנו לא דנים בזה כהיצף.

אביגדור דורות: ודבר אחרון, תכנית החשיפה של הממשלה אמרה כבר לפני עשור שיש להקטין את המכס ל-12%.

אביגדור דורות: למפעלים ניתנו עשר שנים כדי להתארגן ולעמוד בתחרות אולם עכשיו מקפיצים את המכס בדיוק פי שניים.

גיא דיגמי: בדברי ההסבר שלכם, הן מאוקטובר 2002 והן מהיום, רשום שיש 60 עובדים במפעל לאור בדיקת משרד התעשייה והמסחר.

גיא דיגמי: בפועל במפעל יש רק 33 עובדים ב-full capacity, בתפוקה מלאה.

גיא דיגמי: זאת אומרת, גם אם יהיו שלוש משמרות, 24 שעות ביממה, כולל שישי-שבת, המפעל ייצר רק 370,000 מטר בשנה.

גיא דיגמי: אז בואו לא ניסחף ונגיד שיוסיפו עובדים כי זה התפוקה המלאה ב-33 עובדים.

שמואל נחמיאס: לא אמרתי שמוסיפים עובדים.

שמואל נחמיאס: זה לא התשובה שאני צריך לתת, מי יוסיף עובדים ומי לא יוסיף עובדים.

גיא דיגמי: למרות הכל, אתם רושמים בדברי ההסבר שיש במפעל 60 עובדים, וזה לא נכון.

גיא דיגמי: דבר נוסף, המפעל הזה מייצר רק פסיפס קרמי מזוגג.

גיא דיגמי: המפעל לא מייצר פסיפס בלתי מזוגג או פסיפס זכוכיתי.

חזקיה ישראל: אנחנו בהתאחדות התעשיינים מבקשים לאשר את הצו.

חזקיה ישראל: מדובר במפעל שנמצא בעכו, במוקד אבטלה.

חזקיה ישראל: עו"ד דורות, תכנית החשיפה לא אמרה לחסל את המפעלים בארץ.

חזקיה ישראל: היא יצרה מנגנונים שמאפשרים במקרים כאלה לפעול כך, ולכן המכס מציע פה את המנגנון.

חזקיה ישראל: אני גם מציע לא לזלזל ב-30 עובדים, ולא ב-40 עובדים.

חזקיה ישראל: זה פשוט חיוני להצלת המפעל.

ישראל כץ: מדובר ב-45 עובדים.

ישראל כץ: רשות הדיבור לחברי הכנסת, בקצרה כדי שכל אחד יוכל להתייחס.

יגאל יאסינוב: אני מבקש לדעת כמה אתה משלם לעובדים, מה המשכורות שלהם?

יגאל יאסינוב: מה החלוקה באחוזים בין המשכורות לבין הוצאות אחרות?

יגאל יאסינוב: יכול להיות שאפשר להוריד מפה.

אבשלום וילן: כתוב לך, זה משכורות מינימום.

יגאל יאסינוב: כתובים פה הרבה דברים שהם לא נכונים.

סמדר אלחנני: זה מופיע בנתון שמר נחמיאס חילק לכם.

ישראל כץ: היועצת המשפטית העירה שזה פוגע בחוק הגנת הפרטיות.

ישראל כץ: אין אפשרות לפרט את זה.

ישראל כץ: הוא לא חייב לענות על השאלה הזאת.

ישראל כץ: חבר הכנסת יאסינוב, אין לנו אפשרות במסגרת הזאת.

אילן אלדן: העובדים משתכרים 3,300 שקל לחודש, והמנהלים משתכרים 7,000 שקל לחודש.

איוב קרא: בעיקרון, עם כל הכבוד ליבוא מוצרים מחוץ-לארץ, אנחנו לא יכולים להמשיך לסגור מפעלים ולהוסיף מובטלים שמדינת ישראל תשלם להם בלשכות התעסוקה.

איוב קרא: הכיוון, חד-משמעית, צריך להיות לאשר את הבקשה הזאת של המכס, בראייה כוללת שטובת אזרחי ישראל קודמת לכל דבר אחר ושיש לקדם מוצרי תכלת-לבן.

איוב קרא: לכן אני קורא לכל חברי הוועדה על-פי רוח הדברים הללו לגבות את המפעל הזה כדי שיעמוד על הרגליים.

אלי אפללו: אל לנו לשכוח שעכו היא מוקד אבטלה.

אלי אפללו: ראש הממשלה לקח על עצמו לטפל בה כישוב נקודתי.

אלי אפללו: אם לא נעזור למפעלים ליצור ואנחנו נהיה מדינה של יבוא בלבד, מצבנו יהיה גרוע מאוד.

אלי אפללו: אני מבקש מכולם לעזור למפעל הזה להתחזק ולקלוט עוד עובדים.

אלי אפללו: לפי טענתו - ואני רוצה להאמין לגרסה שלו - הוא יכול לקלוט עובדים ולהגדיל את התפוקה.

אלי אפללו: אני מבקש לתמוך בבקשה.

רשף חן: אנחנו לא נוכל מצד אחד לרצות לקיים פה תעשייה ומסחר וכלכלה חיים - שזה עובדים, זה תשלום מסים, זה הבאת משקיעים, זה כל מה שאנחנו רוצים שיהיה במדינה הזאת, ומצד שני לומר לתעשיינים שלנו שהם חייבים להתחרות בסין.

רשף חן: אנחנו מטילים על התעשיינים שלנו לא מעט חוקים, שכולנו חושבים שהם נכונים וצודקים: חוק שעות עבודה ומנוחה, חוק שכר מינימום.

שלום שמחון: רואים שאתם בקואליציה ...

יצחק וקנין: תאמין לי שאני שמח לשמוע את זה מ"שינוי".

אבשלום וילן: בנאום ראשון של חבר כנסת בוועדת הכספים לא מפריעים לו.

אבשלום וילן: אנחנו ותיקים.

אבשלום וילן: תנו לו לדבר.

רשף חן: סיפרו לי שבפרלמנט באנגליה כשחבר פרלמנט נואם את נאומו הראשון הכלל הוא שכולם שותקים, ומצד שני, הוא לא אומר שום דבר מעצבן.

רשף חן: אני משתדל לא לומר שום דבר מעצבן.

ישראל כץ: אתה יכול להירגע.

ישראל כץ: כאן זה לא נאום.

ישראל כץ: בנאום ראשון מעל במת הכנסת אכן זה הנוהל.

רשף חן: אני חושב שהתעשייה שלנו והכלכלה שלנו ראויים להגנה, בעיקר מפני סין.

רשף חן: בסין יכולים לייצר במחירים שאין לנו שום סיכוי להתחרות בהם בגלל שהתנאים שם הם בלתי מתקבלים על הדעת.

רשף חן: הם לא מייבאים מאיתנו שום דבר, פרט לנשק.

רשף חן: ההליך הזה הוא חד-צדדי לחלוטין מבחינה כלכלית.

רשף חן: אי אפשר לאכול את העוגה ולהשאירה שלמה.

רשף חן: אם אנחנו רוצים לקיים פה כלכלה שהיא גם סוציאלית במידה מתקבלת על הדעת, וגם משלמת מסים, אנחנו חייבים להגן עליה.

רשף חן: צריך להגן על הכלכלה.

ישראל כץ: חשבתי שחבר הכנסת וילן ישמח על הסוציאליזם שפשה בשורות "שינוי".

שלום שמחון: אני רוצה להתנצל על כך שהפרעתי לחבר הכנסת רשף חן.

שלום שמחון: אני רוצה לברך אותך על הנאום הראשון בוועדה.

שלום שמחון: נראה לי שאנחנו נגיע לתיאום מלא בהרבה מאוד עניינים אם אלה העמדות שאתה נוקט בהן.

שלום שמחון: אני רוצה לדבר על שני עניינים.

שלום שמחון: אחד הוא ברמה של שאלה.

שלום שמחון: מעניין אותי לדעת מה המאזן המסחרי בינינו לבין סין, לא כולל נשק.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת האם יש נתון כזה, אם אתם יודעים אותו ומה המשמעות שלו.

שלום שמחון: העניין השני, אני חושב שיש פה מקום להסתבך.

שלום שמחון: נאמר שמסוגלים לייצר פה לכל היותר 370,000 מטר.

שלום שמחון: את 370,000 המטרים האלה חייבים להבטיח כדי שלא יקרה דבר למפעל הזה ושעובדים לא יפוטרו.

שלום שמחון: מעבר לכך, מר אילן אלדן, אני חושב שגם אתה תגיד שאין לך עניין לחסל אותם.

שלום שמחון: אם אתה מבטיח את כמות הייצור שלך בפועל בהיקף המלא שלו - זה מה שאנחנו צריכים לתת לך.

שלום שמחון: אנחנו לא צריכים לתת לך יותר ממה שאתה זקוק לו.

ישראל כץ: אתה מציע שנשקלל את ה-6 שקלים, שהם יתחייבו לרכוש מהמפעל במחיר הזה 370,000 מטרים מדי שנה, ובשאר יעלה מה שהם רוצים - וימכרו במחיר ממוצע?

חיים כץ: הם יתחייבו לרכוש כמות מסוימת של מטרים קרמיקה מהייצור המקומי.

ישראל כץ: האם אתם יכולים להגיע להסדר כזה ביניכם?

אילן אלדן: אי אפשר, כי המחיר שהוא מציע הוא מחיר הפסד.

ישראל כץ: ואם נשקלל את ה-6 שקלים מינימום?

אילן אלדן: כושר התפוקה של המפעל הוא בדיוק פי שניים.

אילן אלדן: כל המערכות הקיימות של המפעל בנויות על 800,000 מטר.

ישראל כץ: אמרת שתהיה תוספת של 100,000 מטר.

אילן אלדן: 100,000 מטר עם תנור אחד.

ישראל כץ: זה לא מה שאמרת לנו קודם.

ישראל כץ: אתה אומר עכשיו שתהיה תוספת יותר גדולה?

ישראל כץ: אתם הרי עוד תופיעו בפני הוועדה - גם צו הוא תמיד צו זמני.

ישראל כץ: אתה אומר לנו שתוכלו לייצר כמות גדולה יותר.

ישראל כץ: האם זה אומר שאתם תגדילו גם את מספר העובדים?

ישראל כץ: קודם דיברת על 100,000 מטר.

ישראל כץ: חבר הכנסת שמחון הציע שאנחנו נדאג שבערבות הוועדה הזאת הם יתחייבו לרכוש מכם במחיר שכולל את ה-6 שקלים, והם ימכרו במחיר ממוצע לקונים, כשהם משקללים את מה שהם קונים מכם ואת מה שהם מייבאים.

אילן אלדן: הם לא יכולים להתחייב כי הם לא יודעים כמה הם ימכרו בשנה הבאה.

אילן אלדן: יותר מ-100,000 מטר בשנה הם מעולם לא קנו.

ישראל כץ: האם אתם מוכנים להתחייב לקנות מהם את מלוא המכסה שהם ייצרו?

גיא דיגמי: אף אחד לא יודע מה יהיה בשנה הבאה.

גיא דיגמי: אנחנו לא יכולים להתחייב.

ישראל כץ: זה היה רעיון מעניין אבל הצדדים לא מעוניינים.

ניסן סלומינסקי: מאחר ואני מניח שזה ילווה אותנו בהרבה מאוד דיונים אז אני רוצה לפחות להגיד איך אני שוקל את הדברים.

ניסן סלומינסקי: ההתלבטות היא, כמו שאמרנו קודם, מצד אחד אנחנו רוצים שלעובדים יהיה שכר הוגן, שלא יפטרו אותם ושהמפעלים יצליחו.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, אני גם מסתכל על הצרכן, שמי שרוצה לבנות בית יוכל לבנות בית.

ניסן סלומינסקי: ככל שאני אייקר את כל האלמנטים, בסוף הוא לא יוכל לבנות בית.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שרוכשי הבתים מספרם גדול בהרבה מאשר אותם עובדים, וגם להם אני צריך לדאוג כי אחרת לא יהיו להם בתים.

ניסן סלומינסקי: כלומר יש כאן איזון עדין שצריך למצוא בין שני הדברים הללו.

ניסן סלומינסקי: אני מחפש קריטריון כדי להכריע כל פעם, כי אין לי הכרעה, אני לא יכול להגיד באופן קטגורי שאני מעדיף תמיד את העובדים, ואני לא רוצה להגיד גם שאני תמיד אעדיף את האוכלוסייה.

ניסן סלומינסקי: הקריטריון שאני מנסה לקבוע כולל שלושה היבטים: א) התייעלות.

ניסן סלומינסקי: אנחנו בוועדה לא יכולים לבדוק את זה אבל לפחות שהמשרד שמגיש את ההמלצה יבדוק שהמפעל אכן עשה התייעלות.

קריאה: הם עשו התייעלות.

ניסן סלומינסקי: אני אומר את הקריטריונים.

ניסן סלומינסקי: אחר כך אני אדבר על המקרה הספציפי.

ניסן סלומינסקי: שהמשרד עשה את הבדיקה שאכן המפעל עשה את כל ההתייעלויות האפשריות.

ניסן סלומינסקי: ב) המוצר.

ניסן סלומינסקי: האם זה מוצר שנצרך, לא מוצר מותרות.

ניסן סלומינסקי: אם זה מוצר שנצרך, נצטרך להסתכל על התושבים ולא רק על העובדים.

ניסן סלומינסקי: אני לא יכול להעמיס עליו עלויות במוצר שהוא נצרך.

ניסן סלומינסקי: לעומת זה, אם זה מוצר שהוא מותרות אני יכול להגיד: אדוני, אז אל תקנה את המוצר, ואז אני מסתכל יותר על העובדים.

ניסן סלומינסקי: ג) עלינו להסתכל מה קורה במדינות המתקדמות.

ניסן סלומינסקי: כלומר, לא מדינות כמו סין.

ניסן סלומינסקי: אם יש פער גדול בינינו לבין ארצות מתקדמות אז אנחנו בבעיה וכנראה משהו לא בסדר.

ניסן סלומינסקי: אלה הקריטריונים שעל-פיהם אנסה לקבוע לגבי המקרים כולם.

אבשלום וילן: אני רוצה לברך את "שינוי" על השינוי החברתי העמוק שהיא ביצעה בדיוני ועדת הכספים.

רשף חן: הרצון שלנו להגן על תעשיינים מפתיע אתכם?

רשף חן: יש דבר מה במצע של "שינוי" שסותר את זה?

ישראל כץ: חבר הכנסת רשף חן, אתה אמרת את שלך והוא אומר לפרוטוקול את שלו.

ישראל כץ: רשף חן: אני מודה לו, אבל אני פשוט תוהה על ההפתעה.

אבשלום וילן: לצורך העניין, חבר הכנסת חן, הטיעון הנגדי אומר שכדי להגיע לנקודת מקסימום יעילות של המשק, העובדה שאתה במשק פתוח, גלובלי ---

רשף חן: כלומר, נהרוס אותו ונבנה אותו מחדש?

רשף חן: זה שיטה מצוינת ...

אבשלום וילן: בתחרות משוכללת המחירים יורדים והתועלת הכללית של המשק גדלה.

אבשלום וילן: אני חושב כמו חבר הכנסת שלום שמחון, שצריך לחפש נקודת איזון.

אבשלום וילן: מה הציגו פה?

אבשלום וילן: לא מדובר על שוק גדול, ואף אחד לא רוצה חס וחלילה שייסגר המפעל.

אבשלום וילן: עם זה, אני מבין שמתוך 3 סוגים, יש סוג אחד שאפשר רק לייבא אותו.

אבשלום וילן: לגבי שני הסוגים האחרים, השאלה היא האם ניתן להגיע פה לאיזה מודוס ויוונדי כך שגם המפעל ימשיך להתקיים.

שלום שמחון: הוא אמר שאי אפשר.

אבשלום וילן: אני לא בטוח.

ישראל כץ: אתם לגמרי מתחלפים עכשיו בתפקידים, וזה די מפתיע.

ישראל כץ: אתה מגן על היבואנים והוא על היצרנים.

אבשלום וילן: אמרתי שצריך קודם כל להבטיח את קיום המפעל, על כך אין ויכוח בכלל, אבל צריך לראות האם אין פה פגיעה באמת.

ישראל כץ: חבר הכנסת שלום שמחון הציע הצעה יפה אך הם דחו אותה.

אבשלום וילן: הם בוודאי יגידו לא.

אבשלום וילן: אני שואל את אנשי משרד התעשייה והמסחר האם בכל אופן ניתן להגיע לפתרון ברוח הזה.

ישראל כץ: הם לא יכולים, אבל זה הפתרון.

סמדר אלחנני: נשאלה שאלה לגבי השכר במפעל: הנתונים האלה מופיעים בחומר שמשרד התעשייה והמסחר חילק לכם.

סמדר אלחנני: ממוצע השכר לעובד הוא עלות מעביד של 5,000 ש"ח לחודש.

סמדר אלחנני: לי יש שאלה אחרת למשרד התעשייה והמסחר.

סמדר אלחנני: פסיפס קרמי ופסיפס זכוכיתי הוא מוצר שניתן לאגור, אין לו כל תאריך תפוגה.

חיים כץ: זה כסף, עלויות.

סמדר אלחנני: רק הריבית על המלאי, אבל עדיין זה מוצר שניתן לאגור.

סמדר אלחנני: בחלק מהתקופות לא היה פה מכס ובחלק מהתקופות כן היה מכס.

סמדר אלחנני: אני גיליתי שהיבואנים תמיד יודעים מתי חל השינוי הזה, לפני שכל אחד אחר יודע.

סמדר אלחנני: הם ידעו שוועדת הכספים שלחה את אנשי משרד התעשייה והמסחר הביתה לעשות שיעורים ואז בתקופה מסוימת לא היה ברור מה יהיה שיעור המס.

סמדר אלחנני: האם אתם יכולים לחוש שהיתה אגירה של היבוא הזה?

סמדר אלחנני: בעמוד האחרון, בסקירה של מהנדס מחוז חיפה יש תשובה על מה ששאלת.

סמדר אלחנני: מופיעה סקירה מאוד מעניינת על השוואת שכר בין ישראל לסין.

סמדר אלחנני: אני חושבת שהדברים נאמרו פה בצורה מאוד מפורשת.

שמואל נחמיאס: בתשובה לחבר הכנסת שלום שמחון, מזה שנים רבות יש לסין עודף של למעלה מ-150 מיליארד דולר במאזן התשלומים שלה, ואין כמעט מדינה בעולם שהמאזן המסחרי שלה עם סין הוא שלילי.

שמואל נחמיאס: ניסיתי מזה 10 דקות להשיג את desk אסיה שלנו כדי לקבל נתונים על היקף הסחר שלנו עם סין.

שמואל נחמיאס: אני משוכנע שגם בלי נשק, יש פה עודף לטובת הסינים.

שמואל נחמיאס: הם מייצאים אלינו הרבה יותר ממה שהם קונים מאיתנו.

שמואל נחמיאס: בקיצור, הם לא קונים פה כלום.

שמואל נחמיאס: בתשובה לגברת סמדר אלחנני, ניהלתי שיחה עם מר דיגמי ביום שנודע לו לראשונה שהועלה המכס.

שמואל נחמיאס: הוא היה מאוד מופתע והיתה לנו שיחה קשה.

שמואל נחמיאס: הוא הלין על כך שלא הודענו לו מראש להיערך לקראת העלאת המכס.

שמואל נחמיאס: אמרתי לו: כמו שלא הודענו מראש לגבי הורדות, כך אנחנו לא מודיעים מראש לגבי העלאות.

שמואל נחמיאס: כאשר יש מכס כזה אז יש בלימה חזקה.

שמואל נחמיאס: התרעתי על כך בנתונים.

ישראל כץ: אני חושב שהנושא מוצה.

ישראל כץ: אני מבקש מכל מי שאיננו חבר כנסת או עובד מדינה לצאת מהחדר.

ישראל כץ: תודה לכם.

ישראל כץ: אני מציע לאשר את צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (הוראת שעה) (מס' 3), התשס"ג-2003 (פסיפס מקרמיקה ומזכוכית).

ישראל כץ: הצבעה על צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (הוראת שעה) (מס' 3), התשס"ג-2003 (פסיפס מקרמיקה ומזכוכית) בעד - רוב נגד - אין אין נמנעים הצו נתקבל.

ישראל כץ: הצו אושר.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: (דגים שנדוגו על-ידי ספינות דייג ישראליות)

ישעיהו בן יהונתן: הגענו לצו האחרון שהוא מאוד פשוט: יבוא דגים באניות ישראליות שאינן דגות בתוך המים שלנו אלא באפריקה ובדרום-אפריקה.

ישעיהו בן יהונתן: האניות האלה בסך הכל שטות תחת דגל ישראל, דגות שם, מעסיקות אפריקאים ואת הדגים מביאים לכאן ללא מסים.

סמדר אלחנני: זה לא קיים יותר.

ישעיהו בן יהונתן: זה היה פעם.

ישעיהו בן יהונתן: לאחרונה הפסיקו לייבא את הדגים האלה בין כה וכה.

ישעיהו בן יהונתן: גם עניינית לא ראינו שום הצדקה למה צריך לא לגבות מסים, או לסבסד עובד אפריקאי שנמצא על אנייה עם דגל ישראל.

ישעיהו בן יהונתן: לכן, גם בפועל הבעיה לא קיימת, כי אין יבוא; גם אין הצדקה עניינית.

ישעיהו בן יהונתן: ביטלנו את הסעיף שפוטר יבוא דגים באוניות ישראליות בדרום אפריקה.

ישראל כץ: בעניין הזה אף אחד לא מייצג את הדגים, אני מבין.

רשף חן: אם הבנתי נכון, הצורה שבה אתם מבחינים היא לפי המים הטריטוריאליים.

רשף חן: גם הספינות שדגות מישראל, רובן ידוגו את הדגים מחוץ למים הטריטוריאליים.

ישעיהו בן יהונתן: אני מדבר גם בישראל.

ישעיהו בן יהונתן: זה היינו הך.

ישראל כץ: חבר הכנסת רשף חן שואל לגבי מי יבוטל הפטור.

רשף חן: בדיוק.

רשף חן: החשש שלי הוא שאם ההגדרה תלך לפי מים טריטוריאליים, בין אם זה 3 מייל או 12 מייל ---

ישראל כץ: הוא שואל מה עם אניות ישראליות לכל דבר שדגות.

רשף חן: צריך לעשות את ההבחנה לפי אוניות.

ישעיהו בן יהונתן: אוניות ישראליות שיוצאות ונכנסות לא חייבות במיסוי יבוא ואז הבעיה לא קיימת.

ישראל כץ: הוא שואל איך תבחין בין שני סוגי האניות.

אלי אפללו: איך תגדיר את זה?

ישעיהו בן יהונתן: אנייה ישראלית נמצאת בתוך המים הטריטוריאליים, יוצאת ונכנסת.

אלי אפללו: זה לא מוגדר פה כך.

ישראל כץ: אבל אנייה אחרת עם דגל ישראל גם היא נכנסת ויוצאת.

ישראל כץ: איך תבדיל?

ישראל כץ: השאלה היא נכונה, איך תבדיל בין הסוג הזה לסוג הזה.

אלי אפללו: ואיזה מרחק מהחוף?

ישראל כץ: העניין הוא לא המרחק מהחוף אלא סוג האנייה, כי זאת ישראלית וגם זאת ישראלית.

אלי אפללו: הוא שואל איך אנחנו מגדירים את זה.

ישראל כץ: השאלה היא פשוטה, איך תבדיל בין אניות שתחת דגל ישראל לבין אניות ישראליות.

ישעיהו בן יהונתן: ההבחנה היא: אנייה שיוצאת מנמל ישראל, יוצאת וחוזרת, היא אנייה ישראלית.

ישעיהו בן יהונתן: אנייה שלא יוצאת מנמל ישראל, נמצאת מחוץ למים הטריטוריאליים ובאה אלינו פעם בחודש או פעם בחודשיים, היא לא אנייה ישראלית.

ישראל כץ: זה לא הגדרה מספיקה.

ישעיהו בן יהונתן: מה גם שהדגים האלה לא באים עם האנייה אלא הם נשלחים מהאנייה.

ישראל כץ: ההערה ברורה.

ישראל כץ: גברתי היועצת המשפטית, יש כאן הערה שנשמעת נכונה: איך מבדילים בין אנייה לישראלית לאנייה עם דגל ישראל שרוצים לבטל את הפטור על התוצרת של הדגים שלה.

ישראל כץ: העניין של מים טריטוריאליים - זה לא מוגדר.

ישראל כץ: השאלה היא האם את יכולה לקחת על עצמך, כפוף לאישור, לנסח בדיוק את הצו בהגדרה מדויקת שתפריד בין התחומים.

אנה שניידר: אני יכולה להידבר עם אנשי המכס.

אנה שניידר: תאשרו באופן עקרוני את שיעור המס ואנחנו נמצא את הדרך לנסח.

ישראל כץ: חברים, ההערות נכונות.

ישראל כץ: היועצת המשפטית תיקח על עצמה, בכפוף לאישור עקרוני, לבוא בדברים ולנסח, שיהיה ברור מה היא אנייה ישראלית ומה סוג האניות שמתכוונים אליהן, שעליהן לא יחול הפטור.

ניסן סלומינסקי: לגבי סוג העובדים - זה יותר חשוב אפילו.

ישראל כץ: אמרתי: הסוג.

ישראל כץ: זה כולל עובדים, כולל דחיפות, כולל דברים אחרים.

ישראל כץ: ברור שזה מחייב הגדרות יותר מדויקות.

ישראל כץ: תודה על ההערה הנכונה, חבר הכנסת חן וחבר הכנסת אפללו.

ישראל כץ: בכפוף להערות ולניסוח הגדרה מתאימה על-ידי היועצת המשפטית אני מציע שנאשר את צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 110), התשס"ג-2003 לגבי דגים שנדוגו על-ידי ספינות דייג ישראליות.

ישראל כץ: הצבעה על צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 110), התשס"ג-2003 בעד - כולם אין מתנגדים אין נמנעים הצו נתקבל, בכפוף להערות.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: הצו אושר.

ישראל כץ: שינויים בתקציב לשנת 2003

ישראל כץ: אנחנו עוברים להעברות התקציביות.

ישראל כץ: פנייה מס' 7 - משרד הבינוי והשיכון.

ישראל כץ: שר הבינוי והשיכון מציע שינויים תקציבים במשרדו, ושר האוצר מבקש אישורה של ועדת הכספים של הכנסת על כך, בהתאם לסעיף 11 לחוק יסודות התקציב התשמ"ה-1985.

ישראל כץ: שינויים בתקציב משרד השיכון לשם תקצוב הוועדה להקלה בהחזרי משכנתה.

רותם פלג: אני רפרנט משרד השיכון.

רותם פלג: הפנייה הזאת נועדה לתקצב את הוועדה להקלה בהחזרי משכנתה, ועדה שהוחלט עליה בחוק הגנה על מקבלי משכנתאות ובהתאם לכך צריך לתקצב אותה.

רותם פלג: המהות שלה פריסה ומחיקה של חובות למתקשים בהחזרים.

אמנון כהן: זאת ועדה חשובה מאוד, אבל למה להוריד מהסעיף של ותיקים חסרי דירה?

אנה שניידר: מדובר על חוק הגנה על מקבלי משכנתאות.

אנה שניידר: אני לא מכירה את החוק כי הוא לא נדון בוועדת הכספים אבל חוקק על-ידי הכנסת החמש-עשרה חוק הגנה על מקבלי המשכנתאות.

אנה שניידר: במסגרת החוק הזה הוקמה ועדה להקלה בהחזרי משכנתה.

אנה שניידר: צריך עכשיו לתקצב את הוועדה הזאת, וזאת הבקשה.

ניסן סלומינסקי: על כמה מדובר?

רותם פלג: תקציב המשכנתאות הוא תקציב לפי הביצוע בפועל.

רותם פלג: לא פגענו כאן באף אחד.

רותם פלג: זה תקציב שהוא לפי הביצוע בפועל.

ישראל כץ: מה זה הירידה מוותיקים חסרי דירה?

רותם פלג: זה תקציב שמתוקצב לפי איזה אומדן.

רותם פלג: בסוף השנה הוא עובר יישור לפי המצב בפועל.

אמנון כהן: אנחנו בתחילת השנה עכשיו.

אמנון כהן: איך אתה יכול לדעת מה יהיה?

ישראל כץ: אתה רוצה לומר שלא היו מספיק מבקשים חסרי דירה?

רותם פלג: לא משנה מאיפה לוקחים את זה.

אלי אפללו: משנה מאיפה לוקחים.

רותם פלג: בסופו של דבר התקציב נקבע לפי הביצוע בפועל.

רותם פלג: כרגע לקחנו מפה.

רותם פלג: אם במקרה יהיה חסר פה בעתיד, נשלים את זה מאיפה שיהיה עודף.

סמדר אלחנני: אני רוצה להעיר פה הערה עקרונית.

סמדר אלחנני: זה הערה שכבר הערתי בעבר, והוותיקים כבר שמעו אותה הרבה פעמים.

סמדר אלחנני: מן הראוי היה להביא בפני חברי הוועדה, להוסיף עוד טור שאומר: ביצוע בפועל ליום הגשת הבקשה.

סמדר אלחנני: כשזה בא בחודש הראשון לביצוע התקציב אז בסעיף 'ותיקים חסרי דירה' בוודאי שלא יהיה ביצוע, אבל אז צריך לראות מה היה הביצוע של שנה שעברה, כמה עודפים נשארו כי יכול להיות שבסעיף הזה יעברו עודפים משנה שעברה, ויכול להיות שלא יעברו עודפים משנה שעברה.

סמדר אלחנני: אין לי שום כלי, אין לי שום דרך לדעת מה קורה פה.

סמדר אלחנני: אני לבד לא יכולה לבדוק את זה.

סמדר אלחנני: המחשב לא מעודכן, תכנת המחשב לא מעודכנת, אני לא יכולה להיכנס לזה.

סמדר אלחנני: זה הערה עקרונית והיא נכונה לכל הפניות שהוגשו היום.

אנה שניידר: הממונה על התקציבים באחד הדיונים בוועדה הבטיח לוועדה לטפל בנושא על-פי ההערות של גברת סמדר אלחנני.

דוד טל: אבל הוא לא הבטיח לקיים.

אנה שניידר: הוא הבטיח לטפל.

ישראל כץ: אני מבקש להעביר את המסר הזה לגבי פניות שאתם מכינים בהמשך.

ישראל כץ: כדאי שתהיו בקשר, שייצא מכתב בנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: כשרושמים לנו דברים כאלה כמו "מבצעים מיוחדים" אני מבקש לקבל פירוט, כדי שנדע על מה מדובר.

ישראל כץ: זה מבצע להקל עם אלה שמתקשים בהחזר המשכנתה.

ניסן סלומינסקי: אם זה הכוונה, זה בסדר.

אבשלום וילן: בדרך כלל אצל השר שרנסקי ואצל השר לוי "מבצעים מיוחדים" היו תמיד שם קוד לבנייה נוספת בשטחים.

אבשלום וילן: כאן זה במקרה בסדר, אז אפשר לתמוך.

ניסן סלומינסקי: אתה רואה שאני גלוי, למרות שהשר שלנו חתום על הבקשה, לכן שאלתי.

ישראל כץ: כאן הכסף מיועד לנושא החזר המשכנתאות.

יגאל יאסינוב: אני מבקש לומר לפרוטוקול, אני רוצה להיות בטוח שב"מבצעים מיוחדים" מדובר אך ורק על אנשים שמתקשים להחזיר משכנתה.

יגאל יאסינוב: אני רוצה לדעת איפה.

יגאל יאסינוב: אם רוב האנשים האלה נמצאים באזור מסוים, אז אני רוצה לדעת על מה מדובר.

יגאל יאסינוב: אני מבקש לקבל הסבר, ומבקש להכניס את ההערה שלי לפרוטוקול.

יגאל יאסינוב: על מה מדובר פה?

ישראל כץ: הוועדה לאור הממצאים שלה המליצה לבקש את הסכום הזה.

ישראל כץ: אני מבקש שתעבירו לוועדת הכספים העתק מהמסקנות של הוועדה, ונא להעביר לחבר הכנסת יאסינוב או לכל מי שמעוניין בהמשך.

ישראל כץ: אנחנו נאשר את זה כרגע.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 7 בעד - רוב נגד - 1 אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

יגאל יאסינוב: אני נגד.

יגאל יאסינוב: אני לא יכול להצביע על מה שאני לא יודע.

ישראל כץ: אמרנו שזה מאושר בכפוף לכך, וזה נוהל מקובל, שאתה תקבל את דוח הוועדה.

ישראל כץ: פנייה מס' 20 - שימוש ברזרבה הכללית לשנת 2003, שרק החלה.

ישראל כץ: שר האוצר מבקש את אישורה של ועדת הכספים של הכנסת להעברת סכום של 85 מיליוני שקלים חדשים.

אבשלום וילן: אני מוחה.

אבשלום וילן: זאת שערורייה.

אבשלום וילן: תחזיר את זה מיד .

אבשלום וילן: 85 מיליון שקל מהרזרבה.

אבשלום וילן: אני מזועזע.

אבשלום וילן: מה זה?

אבשלום וילן: 85 מיליון שקל ב"שונות" לאישור.

אבשלום וילן: חוצפה.

ישראל כץ: 85,000 אלפי שקלים חדשים מסעיף 47 - רזרבה כללית, לסעיף 13 - הוצאות שונות.

ישראל כץ: האם נמצא כאן מישהו מהאוצר שיכול להסביר את הבקשה?

אבשלום וילן: עושים צחוק מהכנסת.

ישראל כץ: חבר הכנסת וילן, אנחנו נשמע ולאחר מכן תוכל להעיר.

איוב קרא: קודם כל נשמע.

איוב קרא: אחר-כך נצעק.

אבשלום וילן: סלח לי, עלינו לשמור על כבוד הכנסת.

אבשלום וילן: מה קורה לכם, באמת.

יואל בריס: בחודש דצמבר האחרון, לפני כ-3 חודשים, נחתם הסכם משולש בין המדינה, הסתדרות העובדים הכללית ו"משען".

יואל בריס: ההסכם הזה כבר אושר כהרשאה להתחייב בוועדת הכספים במהלך חודש דצמבר.

יואל בריס: כל מה שנדרש עכשיו הוא להשלים את המהלך.

יואל בריס: כיוון שעל בסיס ההרשאה להתחייב ההסכם הזה נכנס לתוקף, עכשיו אנחנו כבר אחרי תחילת שנת התקציב, יש צורך לתקצב את הכספים.

ישראל כץ: החברים שאלו למה זה לא פורט בכתב הבקשה.

ניסן סלומינסקי: מה התוכן של ההסכם?

ישראל כץ: ההסכם אכן אושר בוועדה.

ישראל כץ: מדוע זה לא פורט כאן?

יואל בריס: לא אני הכנתי את הבקשה.

ישראל כץ: אתה מתנצל בשם מי שהגיש את זה.

ישראל כץ: וחבר הכנסת וילן מתנצל בשם עצמו.

אבשלום וילן: לא, אני לא מתנצל בכלל, בשום פנים ואופן.

אבשלום וילן: אני מאמין שדבריו אמינים אבל אני לא יודע מה ייעשה בכסף הזה מחר.

אבשלום וילן: מכיוון שבנייר לא מופיע שום הסבר, מחר יקחו את זה להתנחלויות.

אבשלום וילן: מאיפה אני יכול לדעת?

חיים כץ: אם יקחו להתנחלויות, אני מצביע בעד.

ישראל כץ: למען אלה שלא מעודכנים, אולי תחזור בקצרה ותסביר את מהות ההסכם.

יואל בריס: אנסה להסביר את מהות ההסכם ואת המטרה.

יואל בריס: אפילו קיבלתי רק היום עדכון איפה הדברים נמצאים.

יואל בריס: למעשה ההינע האמיתי של ההסכם הוא לא אחד מן הצדדים לו אלא קופת-חולים כללית.

יואל בריס: קופת-חולים כללית היתה בשנת 1994 במצוקה כלכלית קשה ולכן נעשה לה הסדר הבראה.

יואל בריס: השותפים להסדר ההבראה היו נושי הקופה, הקופה עצמה, עובדי הקופה ועוד שני גורמים: הממשלה, שהזרימה תמיכה, וההסתדרות, שבגלל הקשר שלה לקופת-חולים גם כן התחייבה להעביר כספים לקופה.

חיים כץ: מה ההסתדרות קיבלה בתמורה?

יואל בריס: לא היתה תמורה להסתדרות.

חיים כץ: אז למה שתיתן מיליונים?

ניסן סלומינסקי: "משען" זה שלה.

יואל בריס: זה מ-1994.

יואל בריס: אני לא מדבר כעת על ההסכם עם "משען".

יואל בריס: אני מדבר כרגע על ההסכם ההיסטורי ---

ישראל כץ: האמינו לי שהשאלה של חבר הכנסת חיים כץ היא שאלה רטורית.

ישראל כץ: הוא יודע בדיוק מה היה.

יואל בריס: בעקבות ההסכם כחלק מהמהלך נכנס, בין השאר, גם חוק ביטוח בריאות ממלכתי לתוקף.

יואל בריס: בעת החתימה על ההסכם בקופת-חולים כללית היו מבוטחים 70 ומשהו אחוז מכלל האוכלוסייה.

יואל בריס: בתקופה שמשנת 1994 ועד שנת 2002 היו הרבה מאוד דיונים, ויכוחים והתחשבנויות בין ההסתדרות לבין קופת-חולים כללית.

ישראל כץ: היו כאן גם הצעות חוק שביקשו לתת פטור על מכירת נכסים.

ישראל כץ: בסופו של דבר נמצא ההסדר הזה.

יואל בריס: מה אומר ההסדר הזה?

יואל בריס: ההסתדרות מעבירה חלק מחובה, 220 מיליון שקלים, בצורה של נכסים בעין, כלומר נכסי מקרקעין.

יואל בריס: הדבר הזה יוצר קושי בגלל שהוא מטיל חיוב מסים על הנכסים האלה, והממשלה תומכת בחלק - לא כל - חלק מחיוב המסים הזה בגובה של כ-85 מיליון שקלים.

ישראל כץ: זה הפשרה שנמצאה במקום העברת החוק.

ישראל כץ: אגב, ועדת הכספים אישרה את החוק ואז הממשלה משכה את הצעתה הכללית ולכן החוק לא יושם.

ישראל כץ: זה ההסדר שנתקבל בסופו של דבר.

יואל בריס: הצעת החוק עברה קריאה ראשונה, ולכן נקבע ההסדר הזה.

יואל בריס: כרגע המצב הוא שיש נאמן לביצוע ההסדר, שאמור לפקח על כך שהכספים יילכו אך ורק כתחליף לתשלום המס, ושהכספים האלה מועברים אך ורק אחרי שהנכס כבר בידי קופת-חולים כללית.

יואל בריס: בדרך הזאת הכסף לא מגיע אל רשויות המס בגין החוב שנוצר בעקבות העברת הנכסים.

ישראל כץ: תודה רבה.

ישראל כץ: אבקש לקחת בחשבון את ההערה של חבר הכנסת וילן.

ישראל כץ: לעתיד נא לפרט דברים כאלה כדי שלא ייראה כאילו הכספים הולכים לכל מיני מקומות שאחרים לא רוצים בהם.

יואל בריס: וידאתי הבוקר אצל הנאמן.

אבשלום וילן: אני אצביע נגד, למען חינוכם מחדש.

אבשלום וילן: אני בעד הסעיף אך אני שומר על כבוד הוועדה.

אבשלום וילן: אני מציע להחזיר את הבקשה, ומחר בבוקר נאשר את זה.

סמדר אלחנני: לא הוא עושה את זה אלא אגף התקציבים.

סמדר אלחנני: הוא סגן היועץ המשפטי במשרד האוצר.

ישראל כץ: ההערה התקבלה.

ישראל כץ: אני יכול להעיד בשם הוועדה היוצאת שאכן היה כאן רוב גדול מאוד שתמך בבקשה לפטור ממס, ואף הצביע נגד עמדת הממשלה.

ישראל כץ: בסוף העדיפו לעשות את זה שלא באמצעות חקיקה אלא באמצעות הסדר בין הממשלה לבין ההסתדרות.

ישראל כץ: אני ממליץ לחברי הוועדה לאשר את זה כדי לאפשר מניעת פתיחה מחדש של כל תחלואי העבר.

ניסן סלומינסקי: האם הנאמן צריך לבדוק רק את היחס בין ההסתדרות לממשלה, או גם ביחס לשאר השותפים שמעבירים את חלקם?

ניסן סלומינסקי: שלא נימצא שפתאום המדינה נותנת את חלקה ואילו שאר השותפים שציינת לא נותנים את חלקם.

יואל בריס: שאר השותפים הם כבר אחרי זה.

ישראל כץ: זה בין המדינה לבין ההסתדרות הכללית בלבד.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: אני מציע לאשר.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 20 בעד - רוב נגד - אין אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

סמדר אלחנני: אולי נבקש שישלחו דבר הסבר בכל אופן.

ישראל כץ: ההסבר ניתן.

ישראל כץ: ההערה היא לגבי העתיד, לעגן בקשות עם הסברים, לפרט ולצרף הסברים בכתב.

ישראל כץ: פנייה מס' 23 - משרד העבודה והרווחה.

ישראל כץ: מבקשים אישור הוועדה להעביר מסעיף רזרבה כללית למשרד העבודה והרווחה.

עמיחי כץ: הפנייה נועדה לתקצב פעילות חלקית של מרכזי הכשרה ממשלתיים, שהממשלה החליטה בעצם לסגור אותם בהחלטת הממשלה המקורית ואחרי כן הגיעו לסיכום על סגירה חלקית.

עמיחי כץ: בהתאם כך מתקצבים באופן חלקי כדי לראות את התקדמות הנושא על-ידי המשרד.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 23 בעד - רוב נגד - אין אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פנייה מס' 24 - שינוי פנימי בתקציב המשרד לביטחון פנים בהתאם ליישום החלטת הממשלה בדבר צמצום היקפי העובדים הזרים הבלתי חוקיים, ושינויים פנימיים נוספים.

עמית שפייזמן: אני רפרנט המשרד לביטחון פנים.

עמית שפייזמן: הפנייה נועדה ליישם את החלטת הממשלה לצמצום היקף העובדים הזרים.

עמית שפייזמן: מדובר בחלוקת תכניות לשוטרים, למינהלת ההגירה, לאמרכלות, לסוהרים ול---

אמנון כהן: אני לא מבין.

אמנון כהן: האם מורידים מהסעיף של העובדים הזרים?

עמית שפייזמן: מעלים.

עמית שפייזמן: כל התקציב היה בתכנית שנקראת "תכנית עובדים זרים".

איוב קרא: היתה תכנית להקים רשות הגירה.

עמית שפייזמן: הכל היה מרוכז בתכנית אחת.

עמית שפייזמן: כשנקבע התקציב לא היה ידוע עדיין לאיזה תקנות אפשר לחלק את זה.

עמית שפייזמן: עכשיו זה מפורט בתקנות מסודרות.

רשף חן: משטרת הגירה זה דבר מאוד חשוב אבל חייבים למצוא דרך שהיא תשמור על איזה מידה של אנושיות, צריך להיזהר שלא יחזרו אירועים כמו שראינו ב---.

ישראל כץ: לא הייתי מרחיב על כך את הדיון.

ישראל כץ: זה העברה פנימית בתוך המשרד לביטחון פנים.

ישראל כץ: אני לא נכנס לדיון עקרוני, שגם לא הייתי יכול לנהל אותו כעת.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 24 בעד - רוב נגד - אין אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה רבה.

ישראל כץ: פניות מס' 25 ו-29 - בקשה של המשרד לביטחון פנים.

ישראל כץ: העברה בין גגות.

עמית שפייזמן: מדובר בהעברה מהתקציב השוטף של המשרד לביטחון פנים לתקציב הפיתוח של המשרד לצורך הצטיידות, פיתוח אמצעים טכנולוגיים וכולי.

אבשלום וילן: זה מאוד סתמי.

אבשלום וילן: אתה יכול להסביר מה זה "העברה בין גגות"?

עמית שפייזמן: "בין גגות" זה אומר מסעיף תקציבי לסעיף תקציבי.

ישראל כץ: זה בהמשך לבקשה הקודמת.

עמית שפייזמן: חלק מזה קשור.

עמית שפייזמן: זה מיועד לפרויקטים למחשוב של מינהלת ההגירה במשטרה; ו-25 מיליון שקלים להקמת אגפי כליאה חדשים לאסירים ביטחוניים.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 25, 29 בעד - רוב נגד - אין אין נמנעים הבקשות נתקבלו.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פניות מס' 26, 27 - משרד התיירות.

אמנון כהן: אפשר לסגור את המשרד?

ישראל כץ: שר האוצר מבקש את אישור הוועדה להעברת סכום של 18,267 אלפי שקלים חדשים מסעיף משרד התיירות לסעיף 47 - רזרבה כללית, ומשם להעביר לסעיף 78 - תיירות פיתוח.

אבשלום וילן: תן לנו הסבר מה זה "תיירות פיתוח".

אבשלום וילן: לאן בדיוק נוהרים התיירים בימים אלה?

ישראל כץ: הכוונה היא לפיתוח התיירות.

ערן ניצן: אני רפרנט משרד התעשייה והמסחר ומשרד התיירות.

ערן ניצן: במסגרת הסכם שקיים בין אגף התקציבים לבין משרד התיירות, ובעקבות ההאטה שקיימת בפיתוח התשתיות התיירותיות במסגרת חוק עידוד השקעות הון לתיירות, הוחלט ב-2002 להמיר חלק מתקציב ההרשאה בתקציב מזומן לפיתוח של המשרד.

ערן ניצן: להלן יישומו של ההסכם בשנת 2003.

ערן ניצן: אנחנו מעבירים מהרשאת 2002 למעשה, שאתם לא רואים אותה כאן, 18 מיליון שקל לעתודה לפיתוח משרד התיירות.

ערן ניצן: במסגרת ועדת הצת"פ (צוות תכנון ופיתוח) אנחנו רואים ביחד איך מפתחים.

אבשלום וילן: אתה מסיט כספים, והשאלה היא האם הם הופכים לפרויקטים של הסתה או לא.

אבשלום וילן: כלומר, אם למשל תאמר לי שמדובר בפרויקטים בצפון הארץ או פרויקטים בירושלים, זה סיפור אחד.

אבשלום וילן: אם תאמר לי שמדובר בטיילת בחברון, 4 מיליון שקל, התשובה תהיה לא באל"ף רבתי.

אבשלום וילן: אני רוצה לראות את הפירוט של 18 מיליון השקלים.

ערן ניצן: 18 מיליון השקלים נכנסים לעתודה.

אבשלום וילן: אני רוצה לדעת לאן הולכים 18 מיליון השקלים במסגרת העתודה, לאילו פרויקטים.

ערן ניצן: אני יכול להעביר לך את תקציב הפיתוח של משרד התיירות.

אבשלום וילן: אני מבקש שיוגש פירוט לוועדה, ושנראה את זה לפני ההצבעה.

ערן ניצן: יש לנו הסכם לשנים 2002-2008, כמה מזומן מעבירים לפיתוח בעקבות ההמרה.

ערן ניצן: הנה הפיתוח.

ערן ניצן: מה עושים עם הפיתוח הזה?

ערן ניצן: זה פנייה אחרת.

אבשלום וילן: אני מבקש לא לאשר את הפנייה עד שנראה את הפירוט.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 26, 27 בעד - רוב נגד - 1 אין נמנעים הבקשות נתקבלו.

אבשלום וילן: אני מבקש רביזיה.

ישראל כץ: בוועדה זמנית יש רביזיה של שתי דקות.

ישראל כץ: יש לך שתי דקות להתייעץ, תוך כדי שנדון בסעיף הבא.

ישראל כץ: תקבל גם התייעצות סיעתית באותה הזדמנות, אז יש לך 3 דקות, ואנחנו ממשיכים.

ישראל כץ: פנייה מס' 28 - ראש הממשלה מציע שינויים בתקציב מינהל מקרקעי ישראל.

ישראל כץ: שר האוצר מבקש אישורה של ועדת הספים של הכנסת על כך.

ישראל כץ: שינויים פנימיים בתקציב מינהל מקרקעי ישראל למימון פיתוח ושיקום תשתיות בעכו בהתאם להחלטות הממשלה.

יפתח ברמן: אני רפרנט מינהל מקרקעי ישראל.

יפתח ברמן: מדובר בהחלטה של הממשלה בנוגע לפיתוח ושיקום תשתיות בעכו.

יפתח ברמן: השינוי התקציבי בא לממן את ההחלטה הזאת.

אמנון כהן: למה רק עכו?

אמנון כהן: למה לא רמלה ולוד?

אלי אפללו: אני מברך על כך שמשקיעים בפיתוח עכו, זה חשוב מאוד.

ישראל כץ: אני מצטרף לברכות.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 28 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: אנחנו מעלים להצבעה את הרביזיה על-פי בקשת חבר הכנסת אבשלום וילן.

אבשלום וילן: לאחר התייעצות עם חברי, חבר-הכנסת אמנון כהן, אני מסיר את הרביזיה.

ישראל כץ: הוסרה הרביזיה.

ישראל כץ: ההצבעה נשארת בתוקף.

ישראל כץ: פניות מס' 55, 58 - שינויים בין סעיפים במשרד החקלאות.

חיים פרננדס: הפנייה שנמצאת בפניכם נועדה לתקצב כמה נושאים בתחום החקלאות, כפי שמפורט בדברי ההסבר.

חיים פרננדס: הסכומים הגדולים מיועדים למימון פרויקטים במסגרת הרפורמה ברפת; יש לנו תקצוב של כמעט 3 מיליון שקלים בסעיף 2 למימון פעילות ציבורית (מוצרים ציבוריים), אם זה הדברה או פרויקט "ערבה נקייה"; ויש לנו תקצוב של 10 מיליון שקל למהלך משותף לנציבות המים, משרד החקלאות ומשרד האוצר של מדגה מתועש בענף הדייג.

חיים פרננדס: אנחנו מתקצבים את הנושא הזה בהרשאה להתחייב כדי שנוכל לצאת כבר למכרז.

ישראל כץ: זה מתוך משרד החקלאות?

חיים פרננדס: 5 מיליון שקל זה משרד החקלאות, 5 מיליון שקל זה משרד האוצר, ועוד 5 מיליון שקל זה נציבות המים.

אבשלום וילן: האם אתה חיברת את הדפים האלה?

חיים פרננדס: אולי רק את השקף הראשון.

חיים פרננדס: אני לא רוצה לומר ברחל בתך הקטנה אבל ייתכן.

אבשלום וילן: אני מודיע לך, אי אפשר מצד אחד לבקש כספים לרפורמה ברפת, ומצד שני להגיד: בואו ניפטר מכל משטר המכסות, נעבור לשוק חופשי, ונדפוק את הרפתנים פעמיים.

אבשלום וילן: תהיו עקביים.

אבשלום וילן: הוחלט על רפורמה, אתה באת לבקש כספים וועדת הכספים אישרה את זה, מהלך רב-שנתי.

אבשלום וילן: הרבה מושבניקים סוגרים את הרפת כתוצאה מכך.

אבשלום וילן: עכשיו אתה בא ואומר בעצם: נגמור את זה, תנו את הכסף, ועכשיו אלך לשחוט אתכם פעם שנייה.

אבשלום וילן: לא יקום ולא יהיה.

אבשלום וילן: או שתהיו הגונים ותקיימו הסכמים, או שניקח את הניירות האלה בחזרה.

שלום שמחון: זה קשור לבקשה שלפנינו?

אבשלום וילן: בוודאי, לשלב הבא.

שלום שמחון: הוא מדבר על תכניות של האוצר שהן כבר עשרים שנה במגירות.

ניסן סלומינסקי: איפה הרפתות נמצאות?

ניסן סלומינסקי: אולי הן מרוכזות במגזר אחד.

ניסן סלומינסקי: צריך לדון על זה.

ניסן סלומינסקי: אני שואל את זה רק בעקבות שאלתו הקודמת של חבר הכנסת וילן ששאל היכן נמצאים הפרויקטים של התיירות.

שלום שמחון: שאל אותו מה קורה לרפת בגוש עציון.

שלום שמחון: היחיד שתמך בזה היה אני.

אבשלום וילן: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, אני תומך ברפורמה.

אבשלום וילן: במקרה דנן אין בעיה כי זה מפוזר בכל הארץ.

ישראל כץ: אני חושב שהדברים ברורים.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 55,58 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשות נתקבלו.

ישראל כץ: הבקשות אושרו פה אחד.

ישראל כץ: פניות מס' 56, 57 - העברת 8.2 מיליון שקלים לתקציב משרד המשפטים, הנהלת בתי המשפט, לצורך מימון שופטים לטיפול בנושא עובדים זרים.

דניאל לימור: בהעברה זאת מדובר על 8.2 מיליון שקל לבתי-המשפט לצורך תקצוב שופטים לנושא טיפול בעובדים הזרים, בשל העומסים על בתי-המשפט.

דניאל לימור: גם בבתי-דין לעבודה וגם בבתי-משפט שלום.

דניאל לימור: מוסיפים 7 שופטים: 4 לבית-משפט שלום ו-3 לבית-דין לעבודה.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 56, 57 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשות נתקבלו.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פנייה מס' 59 - שינויים פנימיים בתקציב ההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית בהתאם לתקציבה המאושר.

ערן פולק: אני רפרנט פנים ואיכות הסביבה.

ערן פולק: זה שינויים פנימיים בתקציב ההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית בהתאם לביצוע בפועל שנעשה בסוף שנת 2002, מתוך תקציב שאושר במקור ל-2003.

ישראל כץ: בסך הכל אין חריגה מהמסגרת?

ערן פולק: אין חריגה.

ישראל כץ: שינויים פנימיים - בין מה למה?

ערן פולק: מהרזרבה שנשמרה להוצאה בפועל לצורך הוצאות לפיתוח.

ישראל כץ: אם זה לא מאושר מבטלים את הבחירות?

אבשלום וילן: היתה הצעה יותר טובה: יום אחרי הבחירות לעשות מיד עוד בחירות, שיהיה מקצה שיפורים.

אבשלום וילן: יש פה בעיה.

אבשלום וילן: אני אומר את זה עכשיו בכוונה כי בשנה הזאת יהיו בחירות מוניציפליות.

אבשלום וילן: הסכומים שרצים בכל העניינים האלה הם מאוד גבוהים.

אבשלום וילן: כל המשק מצטמצם.

אבשלום וילן: מוועדת הבחירות המרכזית ועד יושבי הקלפיות, המערכת הזאת מאוד-מאוד יקרה.

אבשלום וילן: האמן לי, ראיתי יותר מפעם אחת את הסכומים שמשולמים מלמעלה ועד למטה, הם יפים מאוד.

אבשלום וילן: עוד חצי שנה אמורות להיערך בחירות מוניציפליות וצריך לממן אותן.

אבשלום וילן: השאלה היא האם כאשר כל משק מצטמצם לא צריך להגיע למסקנה, במקום שנאשר רזרבה אולי כדאי שהאוצר יעשה רביזיה ויוריד גם שם את הסכומים.

ישראל כץ: ההערה הושמעה.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 59 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

ישראל כץ: בקשה מס' 59 אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פנייה מס' 60 - שינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של משרד השיכון שעיקרם העברת 17.9 מיליון ש"ח לתכנית "מודיעין".

גיא אבן: אני רפרנט שיכון.

גיא אבן: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב הפיתוח, העברה של 17.9 מיליון שקל לתכנית "מודיעין" לצורך מימון התחייבויות עבר לקבלנים.

גיא אבן: מממנים אותן עכשיו.

אבשלום וילן: מה הן התחייבויות העבר?

גיא אבן: המדינה נותנת קדם מימון על הפיתוח במודיעין.

אבשלום וילן: האם זה אחד מהתרגילים של השר שרנסקי, או שזה קונבנציונלי?

ניסן סלומינסקי: זה במודיעין.

ישראל כץ: זה בעצם מקדמה.

אבשלום וילן: אם היית פה בכנסת הקודמת והיית רואה כמה תרגילים עשה לנו שר הבינוי והשיכון הקודם, גם אתה היית שואל.

אבשלום וילן: במקרה דנן זה לא התנחלויות.

אבשלום וילן: כל יומיים היתה לו חוכמה אחרת.

ישראל כץ: מדובר בעיר מודיעין.

ישראל כץ: אין עליה מחלוקת,אני מקווה.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 60 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פנייה מס' 61 - העברת 18.1 מיליון שקלים מהרזרבה הכללית בגין תוספת שחיקת שכר רבנים בסך 9.4 מיליון שקלים.

ישראל כץ: כמו כן תוספת של 8.7 מיליון ש"ל למכוני גיור.

ישראל כץ: אני מבקש הסבר מנציג האוצר.

ישראל כץ: אני לא ידעתי למשל באילו רבנים מדובר, באילו מכוני גיור.

ישראל כץ: על מה מדובר כאן?

יעקב ליצמן: יש כאן שני דברים: רבנים ומכוני גיור.

יגאל קדרון: אחד זה תוספת שחיקה, בגין שחיקה מ-1996 ועד השנה.

יגאל קדרון: נעשתה בדיקה של השחיקה ומעדכנים את תוספת השחיקה לאותם רבני התיישבות.

רשף חן: לפי איזה קריטריונים?

רשף חן: יש הסכם?

יגאל קדרון: אם הם למשל מוצמדים לעובדי המח"ר - אני לא זוכר כרגע אם הם מוצמדים למח"ר או לא - בהתאם למי שהם מוצמדים אליו בודקים מה היה הקידום של הדרגות, הסך הכל, אחד מול השני.

יגאל קדרון: זה יישום של הסכמי שכר קיימים.

יגאל קדרון: הנושא השני הוא העברת 8.7 מיליון שקל למכוני גיור.

יגאל קדרון: אלה מכוני הגיור שהוקמו בעקבות המלצות ועדות נאמן לנושא גיור של יהודים.

מיכאל נודלמן: האם תוכלו לפרט מה מספר האנשים שעברו גיור?

יעקב ליצמן: הסבר לי כמה גיורים המכון הזה עשה במשך השנה שהוא מקבל כל-כך הרבה כסף, ובמקביל כמה גיורים הרבנות עשתה שהיא לא מקבלת כלום.

יגאל קדרון: אין לי את הפירוט המדויק.

יגאל קדרון: בשנת 2002 גיירו במדינת ישראל 3,500 אנשים, כולל כל סוגי הגיורים.

יגאל קדרון: בשנת 2002 עלו למדינת ישראל 35,000 עולים.

יגאל קדרון: אז גם הגיורים הם בכמות מאוד נמוכה, וגם העלייה קטנה מאוד.

יעקב ליצמן: לא אמרתי שאני נגד הגיור.

יעקב ליצמן: יש מכון גיור, ויש רבנות ושניהם עושים גיורים.

יעקב ליצמן: אתה נותן עכשיו 8.5 מיליון שקל למכון גיור, והרבנות לא מקבלת כמעט כלום, על אף שהיא עושה 90% מהגיורים.

יעקב ליצמן: הסבר לי כמה גיורים עושה כל אחד מהם.

יגאל קדרון: אין לי כרגע את הפירוט כמה גוירו בכל אחד מהגופים.

יגאל קדרון: הגיור הרי נעשה על-ידי בתי-הדין הרבניים, הם שמגיירים בסופו של דבר, לא משנה איפה האדם למד.

יעקב ליצמן: גם אתה וגם אני יודעים על מה מדובר.

יעקב ליצמן: במקום פוליטיקה תסביר לי את הנתונים.

יגאל קדרון: אין לי כרגע את הפירוט כמה גייר כל אחד מהגופים.

יעקב ליצמן: אז תביא את הפירוט לוועדה ואז נראה אם זה לפי קריטריון או לא.

אלי אפללו: מי קבע שיש קריטריון?

יעקב ליצמן: הכלל בוועדה הזאת הוא שאם אין קריטריון זה לא טוב.

אלי אפללו: אני מבקש לשאול את היושב-ראש.

אלי אפללו: נאמר לי פה שאם אין קריטריונים לא מצביעים בוועדה הזאת.

אלי אפללו: האם זה נכון?

סמדר אלחנני: זה לא נכון.

יעקב ליצמן: אפשר להצביע.

יעקב ליצמן: אתה יכול להצביע על מה שאתה רוצה.

יעקב ליצמן: ההחלטה שלך היא החוק.

שלום שמחון: חבר הכנסת אפללו, אם יש לך רוב, מותר לך לעשות פה מה שאתה רוצה.

שלום שמחון: ואם אין לך רוב, זה לא משנה אם אתה כאן או לא כאן.

ניסן סלומינסקי: אין לי ידע מדויק לצערי כי לא ידעתי שזה יעלה אבל אני חש, ממה שאני שומע כל הזמן בדיונים אצלנו, שהרבנות לצערי כמעט ולא מגיירת.

ניסן סלומינסקי: אני אומר את זה בזהירות, רק כמשקל נגד, אבל אני בהחלט אומר את זה בלי ידיעה.

יעקב ליצמן: זה לא נכון.

יעקב ליצמן: הרבנות עושה 90% מהגיורים במדינת ישראל.

ישראל כץ: בקשתו האחרונה של היושב-ראש היוצא מקובלת עלי.

ישראל כץ: אני לא יכול להצביע נגד בקשתו.

ישראל כץ: אני אחכה לקבלת פרטים על הבקשה.

ישראל כץ: ההצבעה תידחה לאחת הישיבות הקרובות.

אבשלום וילן: אני רוצה לומר לחבר הכנסת אלי אפללו, יושב-ראש הגון יכול מצד אחד להפעיל את הרוב שלו מתי שהוא רוצה.

אבשלום וילן: מצד שני, אם אין קריטריון הוא בדרך כלל לא מצביע והוא מחפש הנמקות נכונות להחלטה.

סמדר אלחנני: הביטוי "שחיקת שכר רבנים" לא יכול להיות קיים מפני ששכר הרבנים נקבע פה, בוועדת הכספים, ויש לו מנגנון עדכון מסוים.

יגאל קדרון: תקבלו את כל הפירוט מיחידת השכר.

יעקב ליצמן: גם לגבי השכר של הרבנים יש פה משהו חריג.

יעקב ליצמן: במשך כל השנים לא קיבלו אישור מהנציבות שמגיעה להם תוספת.

יעקב ליצמן: עכשיו הגיע סוף-סוף עדכון, כפי שמקובל.

אבשלום וילן: שהרב של מושב שפיר יתחיל לגור בשפיר ולא באשקלון.

ישראל כץ: לפי בקשת חבר הכנסת ליצמן נדחתה ההצבעה בנושא זה.

ישראל כץ: פניות מס' 62,63 - משרד התעשייה והמסחר.

ישראל כץ: העברה של 1.8 מיליון שקל למכרז השקעות על-ידי חברת "ענבל".

ערן ניצן: במסגרת הסכם שקיים בין אגף התקציבים לבין מרכז ההשקעות אנחנו מעבירים בשלב הזה 1.8 מיליון שקל לתשלום לחברת "ענבל" שמספקת שירותי מחשוב למרכז ההשקעות.

אבשלום וילן: זה "ענבל" החברה הממשלתית?

אבשלום וילן: היא הרי נותנת ערבויות מדינה.

ערן ניצן: זה חברת הביטוח "ענבל".

אבשלום וילן: היא עוסקת גם בשירותי מחשב?

ערן ניצן: היא מספקת גם שירותי מחשב.

יעקב ליצמן: מדובר על חברה ממשלתית.

יעקב ליצמן: היות וכך, האם לא היתה לכם חברה אחרת שתעשה גם את זה?

ערן ניצן: אנחנו לא מעסיקים את "ענבל".

ערן ניצן: מרכז ההשקעות עושה את ההתקשרות הזאת ואנחנו עוזרים לו.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 62,63 בעד - רוב נגד - אין אין נמנעים הבקשות נתקבלו.

ישראל כץ: הבקשות אושרו.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פניות מס' 64, 65 - משרד התיירות.

ערן ניצן: אנחנו מעבירים ממשרד התיירות, דרך הרזרבה, ללא שינוי ברזרבה, מיליון שקלים לפיתוח תיירות בבית-שאן.

ערן ניצן: אנחנו מסיימים את הפרויקט של פיתוח אכסניית נוער בבית-שאן, פרויקט שכבר נע יותר מחמש שנים.

יעקב ליצמן: למה רק בבית-שאן?

קריאה: כי בבית-שאן התחילו באותו פרויקט גדול, במסגרתו הקימו אכסניות נוער בגליל ובנגב.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 64, 65 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשות נתקבלו.

ישראל כץ: הפניות אושרו.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פניות מס' 66, 67 - העברת 15.8 מיליוני שקלים מהמשרד לביטחון פנים לרזרבה ומשם למשרד הפנים לתקצוב יחידת האכיפה על עובדים זרים בהתאם להחלטות הממשלה.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 66, 67 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשות נתקבלו.

ישראל כץ: הפניות אושרו.

ישראל כץ: תודה.

שלום שמחון: היום אישרת לעניין של העובדים הזרים 23 מיליון שקלים.

שלום שמחון: זה המון כסף.

ישראל כץ: פנייה מס' 68 - שר האוצר מבקש את אישור ועדת הכספים להעברת סכום של 250 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב מסעיף הרזרבה הכללית לסעיף המשרד לקליטת העלייה לטובת מקבצי דיור במשרד לקליטת העלייה.

יגאל קדרון: 250 מיליון שקל בהרשאה להתחייב לטובת הארכת חוזים של מקבצי דיור, ומקבצי דיור חדשים.

יגאל קדרון: מדובר על אותם מקבצי דירות שהמשרד לקליטת עלייה קולט כדי לטפל באוכלוסיות מסוימות, שהן בדרך כלל האוכלוסיות הקשות ביותר.

יגאל קדרון: המשרד מתקשר עם יזם שמשכיר לו בתנאים מסוימים את אותו מקבץ דיור, והוא גם מטפל באותן דירות.

יגאל קדרון: היו מסקנות של ועדה, והיישום שלהן הוא בעצם להאריך את תוקף המכרזים.

יגאל קדרון: זאת אומרת, שהם יחתמו ל-10 שנים ולא ל-5 שנים.

יגאל קדרון: בכך נוזיל, מצד אחד, את המכרזים, ומצד שני, גם ניתן יותר ביטחון לאנשים שיושבים באותם מכרזים שלא יחששו כל 5 שנים מה קורה עם המכרז.

יגאל קדרון: ה-250 מיליון שקל הם בהרשאה להתחייב.

יגאל קדרון: כרגע זה בלי מזומן.

ישראל כץ: זה גם לגבי דירות פרטיות?

יגאל קדרון: לא, רק מקבצי דירות.

יגאל קדרון: ב-10 שנים זה יהיה 250 מיליוני שקלים.

יגאל יאסינוב: לא קיבלנו פה פירוט מה גודל הדירות הללו במטר מרובע.

יגאל יאסינוב: או שממשיכים באותה תיאוריה שמשלמים 1,000 ומשהו דולר בחודש על דירה בת חדר אחד?

יעקב ליצמן: נצטרך לשאול את "שינוי".

יגאל יאסינוב: אנחנו נבדוק את הדבר הזה.

יגאל יאסינוב: זה אחד מהמשחקים של השר שרנסקי.

יגאל יאסינוב: אני דורש לקבל כעת פירוט, או לפחות בעקבות הדיון.

אלי אפללו: אלה הסכמים שנעשו.

אלי אפללו: זה רק הארכת חוזים.

יגאל יאסינוב: אתה יודע שלעתים אנשים שילמו 1,200 דולר על דירת חדר?

ישראל כץ: על מה הוויכוח?

ישראל כץ: שמענו הערה.

ישראל כץ: אני מודיע שלא תהיה דחייה בהצבעה.

ישראל כץ: יש כאן גורמים שמחכים כבר הרבה זמן לאישור הפנייה, כך הבנתי גם משרד הבינוי והשיכון.

יעקב ליצמן: אני בעד אישור הפנייה.

יעקב ליצמן: אני חושב שאי אפשר לדחות את זה.

יעקב ליצמן: אני סבור רק שזה לא הפנייה האחרונה בנושא הזה השנה.

ישראל כץ: אבל זה פנייה ראשונה אחרי הרבה זמן.

יעקב ליצמן: אני בעד הפנייה אבל אני אומר לך סתם, אני בטוח שבמשך השנה יגיעו פניות נוספות.

יעקב ליצמן: האם אתם יודעים מה התקציב השנתי בעניין זה?

יגאל קדרון: מדובר פה בהרשאה להתחייב.

יעקב ליצמן: קודם כל, תהיה רגוע, אני בעד.

יעקב ליצמן: זה באמת חיוני, צריך להעביר את זה.

יעקב ליצמן: אבל אני שואל האם אתה יודע מה התקציב המיועד לכך במשך השנה?

יעקב ליצמן: כאן אנחנו מאשרים 250 מיליוני שקלים.

יעקב ליצמן: האם זה ישאר 250 מיליון שקל או שזה יעלה עוד 700 מיליון שקל?

יגאל קדרון: זה מתווסף לתקציב שכבר קיים בהרשאה להתחייב.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 68 בעד - רוב נגד - אין נמנעים - 1 הבקשה נתקבלה.

ישראל כץ: הפנייה אושרה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: פנייה מס' 73 - העברת סכום של 150 מיליון שקלים לתקציב הקמת שלב א' של מכשול מרחב התפר.

ניר רייס: יש הבנות בין משרד הביטחון לבין משרד האוצר על תקצוב שורה של נושאים, שביניהם שלב א' של מכשול מרחב התפר, זה הקטע שעובדים עליו עכשיו; ו"סופת חול", שזה היערכות לאירועים בלתי קונבנציונליים, כגון מסיכות וכולי; ונושאים נוספים שאי אפשר להיכנס אליהם פה.

ניר רייס: ההבנות הן בהיקף גדול יותר, וחלק מהסכום כבר תוקצב.

ניר רייס: במסגרת הזאת אנחנו מעבירים 150 מיליון שקל.

שלום שמחון: למה אתה מעביר מהסעיף הזה?

ערן ניצן: אני רוצה להסביר מדוע מעבירים מהסעיף הזה.

ערן ניצן: אנחנו מעבירים לתקציב המזומן מסעיף התמיכות בתעשייה.

ערן ניצן: לא מדובר פה על שינוי הרשאה במרכז ההשקעות.

ערן ניצן: היקף ההרשאה שינתן למרכז ההשקעות בשנת 2003 נשאר על כנו.

ערן ניצן: מדובר על תחזיות שלנו בגלל צמצום בהיקפי פעילות במשק.

ערן ניצן: אנחנו חוזים שהיקף המזומן, עקב אישורים שכבר ניתנו בשנים עברו, יהיה מצומצם.

אלי אפללו: למה להתחיל מהתעשייה?

ערן ניצן: אני מסביר שאנחנו לא מקטינים מהיקף הפעילות של מרכז ההשקעות.

ישראל כץ: מפני שבפועל לא לוקחים, כי בעצם לא משתמשים בזה.

אלי אפללו: אולי לא נותנים מספיק אבל אין זה נכון שלא משתמשים.

אלי אפללו: עושים קשיים לתעשיינים.

ערן ניצן: מדובר על עניין טכני.

ערן ניצן: אף אחד לא פוגע בהיקף האישורים ובהיקף ההרשאה שניתן לתעשייה בישראל.

אלי אפללו: אבל ההרשאה לתעשיינים היא על-פי ההיקף שמוקצב להם.

אבשלום וילן: מרכז ההשקעות מתוקצב נניח במיליון שקל.

אבשלום וילן: הוא אומר שבפועל אם תבוא עם בקשה הוא ייתן לך.

ערן ניצן: במרכז ההשקעות יש את המזומן ויש את ההרשאה.

ערן ניצן: ההרשאה אומרת איזה היקף אישורים אתה יכול להעניק לתעשייה בשנה הקרובה.

ערן ניצן: בזה אנחנו לא נוגעים, בהיקף הזה.

ערן ניצן: רק במזומן, בגין אישורים שניתנו בעבר.

ערן ניצן: אנחנו מעריכים שהשנה בגלל צמצום בהיקף הפעילות ישתמשו בהם פחות מאשר תקצבנו.

ערן ניצן: אנחנו מעריכים שיהיה לנו פה מקור תקציבי.

ערן ניצן: אם התחזיות שלנו יתבדו, אנחנו נבוא לוועדת הכספים ונוכל באמצע השנה דרך העודפים לכסות את המזומן.

אלי אפללו: אני מבקש לציין בפרוטוקול שחשוב שזה לא יפגע בבקשות של משרד התעשייה והמסחר.

ישראל כץ: אין משמעות לציון כזה כי הוא אומר: אם זה יפגע הוא יבוא הנה.

אלי אפללו: הוא אומר שהוא לא יפגע.

אלי אפללו: אני רוצה לציין את זה בפרוטוקול.

ישראל כץ: הוא מעריך שזה לא יפגע.

אלי אפללו: הוא אומר במפורש שזה לא יפגע.

גילה גמליאל: הוא לא אומר כך.

גילה גמליאל: הוא אומר שאם חלילה זה יפגע, הוא יחזור לוועדת הכספים.

ישראל כץ: יש או אישור או אי-אישור.

ישראל כץ: אנחנו לא יכולים להתנות.

שלום שמחון: הסעיף שממנו אתה מעביר את זה נקרא "תמיכות בענפי המשק", וזה לא נוגע רק למה שאתה אמרת אלא גם לדברים אחרים, כמו התחבורה הציבורית.

ערן ניצן: לא מדובר על כך.

שלום שמחון: אני מבין שאתה תוחם את עצמך לקטע של התעשייה ולא לתמיכה בענפי משק אחרים?

שלום שמחון: זה מה שאתה אומר בעצם.

שלום שמחון: זאת אומרת, אתה לא נוגע פה בחקלאות, או במים, או בדברים אחרים.

שלום שמחון: תודה.

סמדר אלחנני: כתוב פה: "במפעלים קטנים".

אבשלום וילן: יש לי שאלה טכנית.

אבשלום וילן: אתה מבקש פה רק שלב א'.

אבשלום וילן: אתה מבקש עכשיו להעביר את הכסף לרזרבה הכללית.

אבשלום וילן: מהרזרבה הכללית זה צריך לעבור בוועדה המשותפת לתקציב הביטחון לצורך מה שביקשת.

ניר רייס: אנחנו נבוא לוועדת תקציב הביטחון ונפרט שם את כל הנושאים, כולל הנושאים שלא פורטו כעת.

אבשלום וילן: אני פונה עכשיו לוועדת הכספים, למרות חשיבות הנושא הזה לא לאשר כרגע שום דבר.

אבשלום וילן: אל"ף, לא הוקמה הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.

אבשלום וילן: בי"ת, הוועדה לתקציב הביטחון בחודש אוקטובר לא אישרה למשרד הביטחון לקנות ג'יפים האמרים בארצות-הברית בכספי הסיוע אלא קבעה שיש לייצר אותם בארץ במפעלי נצרת ולמגן אותם במפעלי פלסן סאסא.

אבשלום וילן: משרד הביטחון צפצף על הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון והחליט שהוא סוגר חוזה עם האמריקאים.

אבשלום וילן: אם אנחנו עכשיו מאשרים כסף אנחנו אומרים: רבותי, אנשי משרד הביטחון, אתם יכולים עכשיו להמשיך לצפצף עלינו.

ישראל כץ: אתה לא מציע לחסום את כל הבקשות של משרד הביטחון.

ישראל כץ: אנחנו נעשה דיון נפרד בנושא עליו דיברת.

ישראל כץ: אני מבקש לקבוע דיון מוקדם ככל האפשר.

שלום שמחון: אתה יכול לפנות גם ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון ולבקש לקיים דיון.

ישראל כץ: אנחנו נאשר את הפנייה, ואנחנו גם נקיים דיון בנושא שהעלה חבר הכנסת וילן.

אלי אפללו: הייתי רוצה לשמוע תשובה למה שאמרה גברת סמדר אלחנני, שזה פוגע בתעשייה הקטנה.

סמדר אלחנני: זה כתוב פה במפורש בדף המחשב.

סמדר אלחנני: יש פירוט מהיכן לקחו את זה: "מענקים לפי חוק מפעלים קטנים".

ערן ניצן: מדובר על מזומן.

ערן ניצן: אין פגיעה במפעלים.

ערן ניצן: על-פי היקף התמיכות שניתנו למפעלים ---

אלי אפללו: אבל אנחנו רק בתחילת השנה.

אלי אפללו: תגיד לנו את האמת.

אלי אפללו: כלומר כן תהיה פגיעה.

ערן ניצן: ישנו התקציב המזומן וישנו תקציב ההרשאה.

ערן ניצן: למרכז ההשקעות יש הרשאה מסוימת למפעלים קטנים בשנת 2003.

ערן ניצן: אף אחד לא נוגע בה, ההרשאה הזאת נשארת לעמוד על כנה.

ערן ניצן: יש שם גם תקציב מזומן בגין הרשאות ואישורים שניתנו בשנים עברו.

סמדר אלחנני: תקציב ההרשאה הוא באמת גמיש יותר כי אתה לא יודע מה יהיה כשאתה נותן אותו, הוא מעין תקציב מסגרת.

סמדר אלחנני: התקציב המזומן צריך לבטא בדיוק את מה שצריך לשלם בגין ההרשאות שכבר ניתנו בשנים קודמות.

סמדר אלחנני: הוא תקציב הרבה יותר סגור, וזה צריך לבטא בדיוק את ההתחייבויות הקיימות.

סמדר אלחנני: בזה אי אפשר לקצץ.

ערן ניצן: בגלל הקיטון בהיקף הפעילות, זה בדיוק העניין.

סמדר אלחנני: הקיטון בהיקף הפעילות בשנה שעברה היה צריך להתבטא במזומן שרשמת.

סמדר אלחנני: הרי ידעת בדיוק מה התקציב.

סמדר אלחנני: זה לא דבר שצריך ללמוד אותו.

ישראל כץ: אני רוצה להבהיר, מדובר על הקמת מכשול במרחב קו התפר.

ישראל כץ: ידוע שרוצים לזרז את הקמת המכשול.

ישראל כץ: משרד האוצר חיפש דרך לממן עכשיו במהירות את הקמת הגדר הזאת, את הקמת המכשול.

ישראל כץ: כל הציבור במדינת ישראל תומך בדבר הזה, ואנחנו צריכים לאשר אותו.

ישראל כץ: מההסברים שלהם נובע שבגלל הדחיפות היו צריכים למצוא מקור תקציבי.

ישראל כץ: הם מעריכים שהשנה לא יבוצעו כל האישורים שכבר ניתנו בעבר להקמת מפעלים קטנים או אחרים ויהיה פחות שימוש בתקציב הזה.

ישראל כץ: הוא אומר כאן לפרוטוקול שאם יתברר שהביצוע הוא מעל התחזית השנתית הזאת, הם יבואו לכאן עם בקשה נוספת כדי להשלים את הסכום הזה וימצאו מקור אחר לכסות את מה שהם לקחו.

ישראל כץ: אין דרך אחרת כרגע להאיץ את בניית המכשול במרחב קו התפר.

ישראל כץ: לא יתכן שאדם יגיד שהוא בעד בניית המכשולים ולא יאפשר את פתרון הבעיה.

ישראל כץ: לכן אני מציע לאשר את הבקשה.

אלי אפללו: למה דווקא מהתקציב הזה?

ניסן סלומינסקי: כתוב פה שזה הולך למרחב התפר, ל"סופת חול" ולנושאים נוספים בתקציב הביטחון.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שמיליון אחד יילך לנושא של קו התפר והשאר ילך לנושאים נוספים.

ישראל כץ: השאלה ברורה.

ישראל כץ: אני רוצה לשאול, האם כל התקציבים הם לתחום הזה של המכשול ושל מה שקשור אליו?

ניר רייס: יש פה שלושה נושאים, שכולם חשובים: נושא אחד אני לא יכול לפרט פה; נושא מרחב התפר; ונושא "סופת חול", כלומר המסיכות וצרכים של פיקוד העורף.

ניר רייס: ההסכמה שלנו עם משרד הביטחון היא על היקף הרבה יותר גדול, וכבר העברנו סכומים מכובדים למדי לנושא הזה של מכשול מרחב התפר.

ניר רייס: הסכום הזה אמור להשלים את שלושת הנושאים הללו.

ישראל כץ: הצבעה על פנייה מס' 73 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הבקשה נתקבלה.

אבשלום וילן: על ג'יפים נקיים דיון מיידי.

ישראל כץ: הבקשה אושרה.

ישראל כץ: אנחנו נקבע במהירה דיון על מיגון הג'יפים במפעל בנצרת.

ישראל כץ: פניות מס' 75, 76, 77 - שינויים בין סעיפים.

נועה יוצר: אנחנו מבקשים להעביר סכום של 150 מיליון שקל לשלוש מטרות.

נועה יוצר: המטרה הראשונה היא בקשר להתחייבויות שנתנו בשנים הקודמות לישובים בתחום הטיפול הנקודתי, קו העימות, וגם למגזר הערבי.

נועה יוצר: 11 ישובים זה טיפול נקודתי אבל שימו לב, אנחנו מעבירים כסף גם לקו העימות ולמגזר הערבי.

נועה יוצר: אלה שלוש החלטות ממשלה שנתקבלו בשנים 2000-2001, לסייע במענקים של 50% להקמת פרויקטים בביוב ברשויות הספציפיות האלה.

נועה יוצר: נתנו התחייבויות, וחלק מהרשויות כבר הגיעו לידי הבשלה ומתחילות להוציא מכרזים ולהעסיק קבלנים.

נועה יוצר: אנחנו רוצים להעביר כסף מזומן כדי שאפשר יהיה להתקדם.

אבשלום וילן: חבר הכנסת כץ, אני בעד.

נועה יוצר: המטרה השנייה היא תקציב מזומנים למימון הסדר שנעשה בשנת 2001 עם חברת "מקורות".

נועה יוצר: הוא כולל בין היתר תמיכות שוטפות במחיר המים וכן התחשבנות בגין שנים עברו.

נועה יוצר: ההסכם כבר נחתם, הוא אפילו תוקצב בשנה שעברה אך לא כל הכסף שולם עד תום השנה.

נועה יוצר: לכן אני מבקשת לתקצב את זה.

סמדר אלחנני: הוא היה צריך להיות כבר בתקציב ולא בהעברות תקציביות.

נועה יוצר: כשהכנו את התקציב היה חודש יוני או יולי.

נועה יוצר: עד חודש דצמבר התברר שלא מצליחים לשלם את כל הכסף, אז אני מתקצבת אותו מחדש.

נועה יוצר: המטרה השלישית, הוקמה לפני שבוע בהחלטת ממשלה רשות ציבורית לתאגידי מים וביוב.

נועה יוצר: הכסף הזה מיועד למענקים לרשויות שיקימו תאגידי מים וביוב, להשקעה בתשתיות מים.

שלום שמחון: זה באחריות משרד הפנים?

נועה יוצר: ברשות משרד הפנים, המשרד לתשתיות לאומיות ומשרד האוצר.

נועה יוצר: זה מתייחס לרשויות לתאגידים עירוניים בלבד.

ישראל כץ: הצבעה על פניות מס' 75, 76, 77 בעד - כולם נגד - אין אין נמנעים הפניות נתקבלו.

ישראל כץ: הבקשות אושרו.

ישראל כץ: תודה רבה.

ישראל כץ: הישיבה נעולה.