ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 4, 2003-03-11 10:00

חברי הוועדה: רוחמה אברהם חיים אורון רוני בריזון דני בנלולו אבשלום וילן אורית נוקד מיכאל נודלמן ניסן סלומיאנסקי מאיר פרוש איוב קרא אהוד רצאבי אברהם (בייגה) שוחט

מוזמנים: לייזה חיימוביץ רשות ניירות ערך דניאלה גורני, עו"ד רשות ניירות ערך אמיר שרף,עו"ד רשות ניירות ערך מוטי ימין רשות ניירות ערך נתן הרשקוביץ רשות ניירות ערך דרורה ליפשיץ,עו"ד משרד האוצר גד סואן איגוד החברות הציבוריות נתי שילה איגוד החברות הציבוריות ג'ניפר ג'יינס איגוד הבנקים בישראל דוד סקסטיין איגוד הבנקים בישראל חזקיה ישראל התאחדות התעשיינים יואב חורין יו"ר ארגון מגדלי הדגים ירוחם אריאלי מגדל דגים ודייג עמיחי גילר מגדל דגים ודייג איריס הרפז אשת יחסי ציבור, ארגון מגדלי הדגים חיים אנג'וני מנהל אגף הדייג, משרד החקלאות ד"ר אלכס לבנטל ראש שירות בריאות הציבור, משרד הבריאות אלון זסק היחידה לים וחופים, המשרד לאיכות הסביבה

מנהל הוועדה: שינויים בתקציב לשנת ‏‏2003

אברהם הירשזון: חבר הכנסת פרוש ביקש התייעצות סיעתית בנוגע לפנייה 61.

אברהם הירשזון: כבוד הרב פרוש, התייעצתם?

מאיר פרוש: המכתב של יגאל מדבר על כך שבשנת 2003 יתקצבו את המכונים בכ-11 מיליון ₪.

מאיר פרוש: לא מובן לי מדוע עכשיו, בתחילת השנה.

מאיר פרוש: .

אברהם הירשזון: אני מניח שתבקש רוויזיה אחרי ההצבעה.

מאיר פרוש: אני אומר את זה לפרוטוקול.

מאיר פרוש: אם המכונים מתוקצבים בכ-11 מיליון ₪, אז איך בתחילת השנה מבקשים עוד 8 מיליון ₪?

מאיר פרוש: זה לא מובן לי.

אברהם הירשזון: אנחנו מעמידים את בקשה מס' 61 להצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור הבקשה, ירים את ידו?

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד – 7 נגד – 1 הבקשה התקבלה

מאיר פרוש: אני מבקש רוויזיה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוד מעט נצביע על הרוויזיה.

אברהם הירשזון: בקשה מס' 69.

אבשלום וילן: ביקשתי לדעת האם מותר לקרן עזבונות.

אבשלום וילן: .

שגית אפיק: הבירור עם משרד המדע מעלה שיש שני מצבים שבהם עזבונות מחולקים לגופים שונים.

שגית אפיק: המצב האחד הוא שהמצווה קובע בצוואתו או בתרומתו לאיזה גוף ספציפי הוא מעוניין לצוות את תרומתו.

שגית אפיק: במצב כזה, ועדת העזבונות מעבירה את הבקשה לידי המשרד המטפל, המשרד המטפל רושם לעצמו שמדובר בגוף מיועד והוא מעביר את הכסף ישירות לאותו גוף.

שגית אפיק: המצב השני הוא מצב שבו המצווה לא מציין לאיזה גוף ספציפי הוא מעוניין לצוות את כספו, אלא אומר שהוא מעוניין לצוות את כספו לתחום המדע, התרבות או לתחום האמנות.

שגית אפיק: במצב כזה, גופים שונים שעוסקים באותם תחומים מגישים בקשות לוועדת העזבונות, ועדת העזבונות מעבירה את הבקשות של הגופים האלה לידי המשרד הרלוונטי, המשרד הרלוונטי רושם את המלצותיו לגבי אותם גופים ומחזיר את הבקשות לאפוטרופוס הכללי.

שגית אפיק: האפוטרופוס הכללי מקבל החלטה ומעביר אותה למשרד המדע והתרבות.

שגית אפיק: משרד המדע והתרבות מחלק את הכספים.

שגית אפיק: העברה שאנחנו מדברים עליה כאן היא העברה של 6.5 מיליון ₪ למשרד המדע והתרבות על-מנת שיחלק כספים לגופים שונים.

שגית אפיק: זה נעשה על פי הקריטריונים שקבע האפוטרופוס הכללי, מבלי שמשרד המדע מפעיל איזה שהוא שיקול דעת.

נסים דהן: כיוון שלראשונה אנחנו נתקלים בהעברה כזאת בוועדת כספים, הייתי מבקש שמשרד המדע יעביר את רשימות העמותות שמקבלות את הכסף.

אברהם הירשזון: האם אדוני דיבר עם משרד המדע?

נסים דהן: לא.

אברהם הירשזון: אתה תקבל את הרשימה.

אברהם שוחט: אני לא חושב שכספי אפוטרופוס צריכים לזרום דרך המשרדים.

אברהם שוחט: תמיד המשרדים הגישו את הבקשות ואגף תקציבים המליץ.

אברהם שוחט: מי שהכריע היה האפוטרופוס.

אברהם שוחט: הוא גם זה שקבע את הקריטריונים ומי מקבל.

אברהם שוחט: אני מציע שאנשי אגף תקציבים יבואו ויסבירו לנו למה חל שינוי מהסוג הזה.

סמדר אלחנני: הסעיף הזה מופיע לא בתקציב ההוצאה אלא בהוצאה מותנית בהכנסה.

סמדר אלחנני: הגג של הוצאה מותנית בהכנסה הופיע בחוק התקציב.

סמדר אלחנני: היה צריך להביא לפה איזו שהיא תוספת שמגדילה את הגג.

דני בנלולו: בישיבה אתמול ביקשתי לדעת באיזה מוסדות מדובר.

אברהם הירשזון: הם הביאו את הרשימה.

אהוד רצאבי: הבקשה הזאת הוגשה על ידי משרד המדע והתרבות.

אהוד רצאבי: אין היום משרד כזה.

אהוד רצאבי: הייתי רוצה לדעת לאן זה הולך.

אהוד רצאבי: אנחנו מטפלים כרגע ב-6.5 מיליון, יש פה עוד 3 מיליון לשיפוץ לשכות.

אהוד רצאבי: .

אברהם הירשזון: לא התעוררה בעיה בנושא הזה.

נציגת משרד המדע: התמיכה בתחום התרבות היא בסך 5.5 מיליון ₪ ובתחום הספורט בסביבות ה-700 אלף ₪.

נציגת משרד המדע: יש תקנה תקציבית אחת שמטפלת בעזבונות מקופת המדינה.

נציגת משרד המדע: התמיכה במדע היא בסביבות ה-400 אלף ₪ .

נציגת משרד המדע: גם בשנה שעברה זה הועבר בצורה הזאת.

נציגת משרד המדע: הוועדה מחליטה על הסכום שמוקצה למשרד.

נציגת משרד המדע: אנחנו מקבלים הודעה בדואר רשום שתקציב הוועדה לחלוקה, כפי שנקבע כאמור, יחולק על ידי הוועדה בין המשרדים השונים, על פי היחס שנקבע על ידה.

נציגת משרד המדע: אנחנו מקבלים מכתב ממשרד המשפטים שאומר לנו מה ההחלטות, מה הסכום שהוקצה לנו..

נסים דהן: בטקסט כתוב: "המופנים לפעולות מדעיות".

נסים דהן: זה לא תרבות ולא ספורט.

נסים דהן: אם ברשימה הזאת מופיעים אירגונים שלא עוסקים בפעולות מדעיות, אז העברה שלשמה נועד התקציב, בחתימתו של מר מראני, היא לא מדוייקת.

אברהם הירשזון: אני אקיים דיון בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני מבקש להזמין את כל הנוגעים בדבר כדי שיתקבלו תשובות לכל השאלות.

אברהם הירשזון: אני לא מבטיח שהתשובות יספקו, אבל לפחות נקבל תשובות בנושא הזה.

אברהם שוחט: לפי כותרת המכתב רואים שהחלוקה לא נעשתה על ידי ועדת עזבונות אלא על ידי המשרד.

אברהם הירשזון: אני לא בטוח.

אברהם שוחט: אין לי בעיה, רק אני לא מבין למה זה חוזר לתקציב.

אברהם שוחט: למה שוועדת העזבונות לא תיקח את הרשימה ותחלק למי שצריך?

אברהם הירשזון: בקשה מס' 89.

רפרנט משרד האוצר: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב משרד התחבורה.

רפרנט משרד האוצר: מדובר בהעלאה של הוצאה מותנית בהכנסה בשלושה תחומים.

נסים דהן: מאיפה אתה לוקח את ההכנסה הזאת?

רפרנט משרד האוצר: חברת דרך ארץ, למשל, צריכה לשלם למדינה בגין השימוש בממשק למערכות המידע שלה.

נסים דהן: זה כסף מיועד?

האוצר: כן.

האוצר: יש מבחני רישוי של נהיגה בכל מיני מוסכים, שגם לגביהם העלו את ההוצאה המותנית בהכנסה.

האוצר: אותו דבר חל בכל מה שקשור לדוחות של משרד התחבורה, שמעלים את ההוצאה המותנית לעיריות ומעבירים את זה לתפעול השוטף של המערכות.

נסים דהן: היתה העלאת מסים לעיריות?

רפרנט משרד האוצר: היתה שביתת פקחים, שגרמה לזה שהכסף מהעיריות היה פחות ממה שצפינו השנה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד – רוב מי נגד?

אברהם הירשזון: נגד – 1 אושר בקשה מס' 91.

אברהם הירשזון: רוחמה אברהם אמרה לי שהיא מסירה את ההתנגדות שלה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 נמנע – 1 אושר בקשות מס' 97, 98.

רפרנטית משרד האוצר: אנחנו מבקשים להעביר תקציב לוועדת המכרזים שמטפלת בנושא של מכרז להתפלת מי ים באיזור חדרה או באיזור קיסריה, ותקציב נוסף לוועדה וליועצים שמטפלים בסגירה הפיננסית של שני המתקנים להתפלת מי ים, שהמדינה חתמה איתם חוזה בפלמחים ובחיפה.

סמדר אלחנני: הם כבר חתמו על החוזה.

רפרנטית משרד האוצר: הנושאים האלה נמשכים משנה שעברה.

רפרנטית משרד האוצר: חלק מהם נמשכים כבר משנת 2001.

רפרנטית משרד האוצר: אנחנו משתדלים לצפות מראש כמה שעות ייעוץ נצטרך בכל מכרז.

רפרנטית משרד האוצר: כיוון שהדברים האלה מאוד קשים לצפייה, אנחנו מאריכים את ההתקשרויות עם היועצים.

אברהם הירשזון: מי בעד העברת הנושא?

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה בעד- רוב מי נגד?

אברהם הירשזון: נגד – אין אושר ב.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים) (תיקון), התשס"ג-2002 ג.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים) (תיקון), התשס"ג-2003 ד.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל עניין), התשס"ג-20003 ה.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני), התשס"ג-‏2003 ו.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ) (תיקון), התשס"ג-‏2003 ז.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (הודעת מנהלים) (תיקון), התשס"ג-‏‏2003 ח.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף, מבנהו וצורתו) (תיקון), התשס"ג-‏2003 ט.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (פרטי מסמך רישום, מבנהו וצורתו) (תיקון), התשס"ג-‏2003 י.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים) (תיקון), התשס"ג-‏2003 י"א.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה) (תיקון), התשס"ג-‏2003 י"ב.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (הצעת רכש) (תיקון), התשס"ג-‏2003 י"ג.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (חיתום) (תיקון), התשס"ג-‏2003 י"ד.

אברהם הירשזון: תקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה) (תיקון), התשס"ג-‏2003

אברהם הירשזון: אני רוצה לברך את מר משה טרי.

אברהם הירשזון: אני מבין שבכל נושא התקנות, בכל נושא הדיווח האלקטרוני עברתם מערכת תפעולית קשה מאוד עד שבאתם לוועדה.

אברהם הירשזון: אני מבין שהחוק עבר בסוף תקופת הכנסת כאשר התקנות עוד לא היו מוכנות.

אברהם הירשזון: אנחנו עומדים לרשותכם.

אברהם הירשזון: בקשה, אדוני, תסביר לחברי הוועדה את מהות התקנות, את מהות החתימה האלקטרונית.

משה טרי: תודה רבה.

משה טרי: אני מברך אותך ואת כל האנשים החדשים שאני רואה כאן.

משה טרי: עברנו מסכת מיותרת בגלל כל מיני אירועים שקרו.

משה טרי: מדובר במערכת שהיא אחת מהתשתיות החשובות ביותר בשוק ההון.

משה טרי: מדובר במערכת אלקטרונית שכל החברות, שכל הגופים שפועלים בשוק ההון מחכים לה.

משה טרי: זה אומר שקיפות, יעילות ומהירות.

אברהם שוחט: זה גם שקוף לציבור?

משה טרי: בוודאי.

אמיר שרף: המערכת שאנחנו מקימים, כפי שמשה ציין, היא מערכת מאוד מתקדמת ומאוד חדשנית.

אמיר שרף: היא תאפשר לחברות הציבוריות ולשאר הגופים שכפופים לפיקוח הרשות, כמו קרנות נאמנות וכו', להגיש את כל הדיווחים באופן אלקטרוני ולא בנייר, דבר שיחסוך להם הרבה מאוד כסף.

אמיר שרף: זה איזה שהוא בונוס צדדי.

אמיר שרף: הבונוס העיקרי במערכת זה שכל הדיווחים – דוחות כספיים, דוחות מיידים – מיד לאחר שהם מועברים לאתר הדיווח של המערכת – היא נקראת מגנ"א - הם מופצים באמצעות אתר הפצה באינטרנט.

אמיר שרף: זה מאוד שוויוני כי לכולם יש נגישות.

נסים דהן: האם זה מאובטח מספיק כדי שמישהו לא יוכל לעשות בזה שינויים?

אמיר שרף: אלמנט אחד חשוב מבחינת הציבור זה שוויוניות.

אמיר שרף: היום אין שוויוניות בהפצה של המידע מבחינת הזמן.

אמיר שרף: אנחנו מצפים שזה יגביר את ההשתתפות של הציבור בשוק.

אמיר שרף: זה מאוד זול, כי כל השירות הזה נעשה מתוך התקציב של הרשות.

אמיר שרף: זה גם מאוד מהיר.

אמיר שרף: עד שהמידע מופץ היום לציבור לוקח זמן.

אמיר שרף: כאשר אנחנו מדברים על מסחר בבורסה, המיידיות בהפצת המידע היא אלמנט חשוב מאוד.

אברהם הירשזון: מה ההבדל בין מה שהיה למה שיהיה?

אמיר שרף: מה שיהיה הוא שתוך דקה מהרגע שהחברה תשלח את המידע זה יהיה בידי הציבור.

אמיר שרף: יש את האלמנט של החיסכון הכספי לחברות.

איוב קרא: מה החיסכון?

אמיר שרף: חברה שמפיצה היום דוח כספי רבעוני או שנתי צריכה לצלם את זה במאות ואלפי עותקים.

אמיר שרף: העלות בשנה רגילה היא בין 5000 ל-10,000 ₪.

אמיר שרף: כאשר יש תשקיף העלות יכולה להגיע למאות אלפי ₪.

אמיר שרף: מבחינת אבטחת מידע, מדובר באחת המערכות היותר מאובטחות שקיימות.

אברהם הירשזון: אנחנו נארגן סיור לחברי ועדת הכספים, כדי שיראו איך הדבר הזה עובד.

משה טרי: זאת המערכת הראשונה בישראל שמשתמשת בחתימה אלקטרונית.

אברהם הירשזון: איך אתם מזהים את החתימות?

אמיר שרף: מדובר במערכת מורכבת אבל פשוטה מבחינת המשתתפים.

אמיר שרף: כל אחד יכול לדווח מהמשרד שלו, מהמחשב בבית או מהמחשב בחדר בניו-יורק.

אמיר שרף: איך אנחנו עושים את זה?

אמיר שרף: אנחנו מכניסים את השימוש בחתימה אלקטרונית ממוחשבת.

אמיר שרף: זה יכול להתבצע כשיש גופים מאשרים.

אמיר שרף: מה זה אומר?

אמיר שרף: כל חברה תצטרך לבחור כמה אנשים מורשי דיווח מטעמה – מנהל, סמנכ"ל, מנכ"ל, דירקטור, עו"ד וכו' שיקבלו משהו כמו אימובילייזר שבתוכו יש חתימה אלקטרונית.

אמיר שרף: עם הדבר הזה, פלוס הסיסמה שכל אחד זוכר בראש, הם יוכלו לגשת לכל מחשב.

אמיר שרף: כשאין צורך שהם יהיו מקושרים למערכת אנחנו מנתקים אותם מהמערכת.

אמיר שרף: אנחנו נמצאים כל הזמן במצב של אבטחת מידע.

אמיר שרף: יש פה מערכות אבטחה מאוד מתקדמות.

אמיר שרף: כמובן שנעזרנו ביועצי אבטחה שלנו ושל החברה שהקימה את הפרוייקט.

אמיר שרף: לקחנו את הנקודה הזאת לתשומת ליבנו.

אמיר שרף: זה אחד הדברים שאנחנו מאוד חוששים מפניו.

אמיר שרף: לא היינו רוצים שתקרה כאן איזו שהיא תקלה.

אמיר שרף: יש לנו כמה סטים של תקנות שמיועדות לאפשר לנו להפעיל את המערכת הזאת.

אמיר שרף: ביחד עם המעבר שלנו לדיווח אלקטרוני אנחנו הופכים למשהו מעין רשם החברות הציבוריות.

אמיר שרף: בחוק החברות החליטו להקל על החברות הציבוריות כך שהן לא יצטרכו לדווח גם לרשות ניירות וגם לרשם החברות.

אמיר שרף: ברגע שאנחנו עוברים לדיווח אלקטרוני, הם מדווחים רק לנו, חוץ מכמה דיווחים בודדים שעדיין צריך לדווח לרשם החברות.

אמיר שרף: כל המידע הזה יהיה פתוח לעיון הציבור באתר של המערכת.

אברהם הירשזון: אנחנו נשמח אם בעוד מספר חודשים תעדכנו אותנו בדברים.

נסים דהן: אני רואה שכתוב בדברי ההסבר שכל הדיווחים יהיו באופן אלקטרוני בלבד.

נסים דהן: הייתי רוצה שלפחות בשלב הראשון יתנו תקופת ניסיון, כי יש אנשים שלא עוברים כל כך מהר לטכנולוגיות חדשות.

חיים אורון: התקנה האחרונה נותנת ליו"ר הרשות, שיש לי את כל האמון בו, סמכות מלאה לבטל את כל מה שאנחנו מחליטים פה.

חיים אורון: כשנותנים סמכות צריך לכתוב קריטריונים, צריך להגביל בזמן.

חיים אורון: המושג "לטובת הציבור" מאוד רחב.

חיים אורון: אני לא יכול לתאר לעצמי מתי ואיך יכולה להתרחש סיטואציה כזאת.

חיים אורון: נדמה לי שהיה מקום לכתוב פה משהו יותר ברור.

דני בנלולו: אם, למשל, אני מוצא את צרור המפתחות ואני אכנס למחשב, אני אצטרך גם סיסמה?

אמיר שרף: כן.

אמיר שרף: אם איבדת את צרור המפתחות אתה חייב להודיע שאיבדת אותו.

אורית נוקד: אני רואה שבאשר לבנקים, באשר לחברות הביטוח או לחברות שבשליטתן יש איזו שהיא הקלה.

נסים דהן: עד אחוז אחד.

אהוד רצאבי: למה רוצים את זה ביום שישי?

אהוד רצאבי: האם יש לזה חשיבות?

ג'ניפר ג'יינס: אנחנו מברכים על התקנות החדשות.

ג'ניפר ג'יינס: ההסדר המיוחד של הבנקים ושל חברות הביטוח היה יוזמה של הרשות לניירות ערך לפני 20 שנה.

ג'ניפר ג'יינס: קופות גמל, קרנות נאמנות וחברות אחרות מדווחות באופן קבוצתי משום שמדובר במאות פעולות כל יום.

ג'ניפר ג'יינס: לבנקים יש סידור של דיווח שבועי, שהדיווחים נשלחים ישירות לחברות ולרשויות.

ג'ניפר ג'יינס: אם מדובר ברכישה של בנק או גוף אחר, הדיווח הוא מיידי.

ג'ניפר ג'יינס: רק לגבי הפעילויות של החברות הפועלות בשוק ההון הדיווח הוא שבועי.

ג'ניפר ג'יינס: לפי ההצעה יהיה דיווח מיידי אם יש שינוי של מעל 1%.

ג'ניפר ג'יינס: אנחנו התבקשנו לעבור ולדווח ביום שישי.

ג'ניפר ג'יינס: צריך לזכור שאנחנו לא עובדים ביום שישי .

אברהם הירשזון: ואם זה יידחה ליום ראשון זה יהיה בסדר?

ג'ניפר ג'יינס: זה יהיה בסדר.

אברהם הירשזון: הרשות לניירות ערך מוכנה שזה יעבור ליום ראשון.

ג'ניפר ג'יינס: אנחנו מבקשים שההחלה של התקנות תהיה אחרי שיהיה לנו זמן.

ג'ניפר ג'יינס: .

נתי שילה: אני מתייחס לתקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידים) (תיקון), התשס"ג-2002, שזה הסט הראשון שמופיע כאן.

נתי שילה: ההערה הראשונה מתייחסת לתיקון תקנה 9 בסעיף 2.

נתי שילה: בשורה השלישית כתוב: "..

נתי שילה: או בידי דירקטור שהדירקטוריון הסמיך במקום אחד מאלה.

נתי שילה: ." האם דירקטור מחליף את יו"ר הדירקטוריון, המנהל הכללי ואת נושא המשרה, או שהוא מחליף רק אחד מהם?

נתי שילה: אם הכוונה היא שהוא יכול להחליף כל אחד מאלה, אז אנחנו מבקשים להוסיף את המילה "כל".

נתי שילה: יש לנו הערה לסעיף 7.

נתי שילה: אין לנו בעיה עם סעיף קטן (2), רק אנחנו רוצים שהדבר יהיה בידיעת החברה.

נתי שילה: בסעיף 12(2) אנחנו מבקשים שחובת הדיווח על החברה תהיה כשהיא יודעת את זה.

נתי שילה: אני מתייחס לתקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל עניין).

נתי שילה: יש מקרים שמוטלת חובת דיווח על החברה הציבורית, ויש מקרים שבהם בעל העניין צריך לדווח לחברה והיא מדווחת.

נתי שילה: המינוי של דירקטור או מנהל כללי זה דבר שנעשה בידי החברה והחברה צריכה לדווח עליו.

נתי שילה: זה בסדר.

נתי שילה: פה אומרים שתהיה הודעה של הדירקטור לחברה על כך שהוא מונה.

נתי שילה: זה נראה לנו סיפור מיותר, כי ממילא אם החברה ממנה דירקטור אז יש לה חובת דיווח.

נתי שילה: בשביל מה החברה צריכה דיווח נוסף?

אמיר שרף: בהתייחס להערה של חבר הכנסת דהן בעניין תקופת ההטמעה, אתם יכולים לראות בסוף התקנות שעשינו תקופה מדורגת של הטמעה.

אמיר שרף: אנחנו רוצים לעבור מנקודה לנקודה רק כשנראה שהכל בסדר.

איוב קרא: על איזה תקופה מדובר?

אמיר שרף: אני משער שמדובר על כמה שבועות.

אמיר שרף: אם נראה שיש בעיות אנחנו נאריך את זה.

נסים דהן: הם משאירים לעצמם לקבוע מתי התקנות האלה ייכנסו לתוקף.

נסים דהן: ברגע שהם יחליטו שההטמעה לא מספיקה הם ימשכו עוד שנה, עוד שנתיים.

משה טרי: חבר הכנסת דהן, אנחנו באים כאן להיטיב.

דניאלה גורני: ברור שאם הרשות עושה את כל המהלך הגדול והיקר הזה זה כדי להפעיל אותו, לא כדי להשהות אותו.

דניאלה גורני: לנו אין שום עניין להשהות אותו, אלא להפעיל אותו בצורה היעילה והטובה ביותר.

דניאלה גורני: החשש של אדוני שנחליט להשהות לא עולה בקנה אחד עם הפעולות שעשינו.

דניאלה גורני: אני רוצה להתייחס להערה של חבר הכנסת אורון לגבי הסמכות שניתנת ליו"ר הרשות לבטל את הדיווח האלקטרוני.

דניאלה גורני: הדבר הזה מיועד למקרים שבהם המערכת איננה יכולה לתפקד, כמו קריסת מערכות בהיקף נרחב.

דניאלה גורני: הדיווח האלקטרוני איננו משנה דבר מהמהות שקיימת גם היום בדיווח נייר.

דניאלה גורני: חשוב מאוד שהדיווח השוטף לבורסה יימשך.

דניאלה גורני: זאת הסיבה שאנחנו צריכים את הכוח להפעיל את הדיווח באופן אלטרנטיבי.

דניאלה גורני: אם לא תהיה הסמכות הזאת, אז ברגע שקורסת המערכת אנחנו נמצא במצב של אי יכולת דיווח.

דניאלה גורני: אם אין חובה אלטרנטיבית לדווח בנייר או בפקס, לא יהיה דיווח בשוק ההון.

דניאלה גורני: ההערה נכונה במובן זה שצריך להבהיר את הסמכות בצורה יותר ברורה.

אברהם הירשזון: אני מציע שהתקנות יאושרו בכפוף לכך שהיועצת המשפטית של הוועדה והיועצת המשפטית של הרשות לניירות ערך ינסחו סיכום שיהיה מקובל על דעת שתיהן.

דניאלה גורני: זאת גם הכוונה בביטוי "לטובת ציבור המשקיעים".

חיים אורון: בעוד 4, 5 שנים כללי המשחק ישתנו.

חיים אורון: כאשר יש קריסת מערכת ואין דיווח ידני יש שינוי בכללי המסחר.

חיים אורון: אני לא יודע למי יש סמכות לעצור את כל המסחר.

דניאלה גורני: לרשות, בהתייעצות עם הבורסה, יש אפשרות לעצור את המסחר.

חיים אורון: אם תגיעי להסכמה בעניין הניסוח אני אקבל את זה.

דניאלה גורני: הדיווח האלקטרוני זה רק הדרך הטכנית שבה זה נעשה.

דניאלה גורני: כל הרעיון הוא לאפשר את הקיום של החובות המהותיות באמצעים טכניים אחרים, אחרת האלטרנטיבה היא שהדיווח נעצר.

חיים אורון: נניח יש קריסת מערכת אוטומטית ליותר מאשר יום או יומיים.

נתן הרשקוביץ: המערכת לא תיפול.

נתן הרשקוביץ: לכל רכיב במערכת יש שניים או שלושה שמגבים אותו.

נתן הרשקוביץ: אתר שלם עולה לפעולה במידה והאתר הראשי בירושלים נסגר, כולל קישורים לבורסה, כולל אפשרויות לציבור לראות את הדיווחים.

נתן הרשקוביץ: המערכת מכוסה מכל צדדיה בכמה וכמה שכבות של ביטחון.

נתן הרשקוביץ: זה יהיה חוסר אחריות לא לצפות את הבלתי צפוי.

נתן הרשקוביץ: החלופה תהיה נזק אדיר.

נתן הרשקוביץ: הפתרון שאנחנו מציעים במקרים סופר קיצוניים ובלתי נצפים מהסוג הזה זה למצוא הליך עוקף.

אמיר שרף: הבנקים מדווחים לא רק על רכישות של עצמם אלא גם על קרנות שבניהולם.

אמיר שרף: יש המון קניות ומכירות.

אמיר שרף: יש דפים ארוכים של כל קניה ומכירה, שזה מידע שמאוד מעמיס על הבנקים מצד אחד, ומצד שני התועלת שלו לציבור היא לא גדולה.

אמיר שרף: מה שנתנו להם זאת איזו שהיא אפשרות לדווח במרוכז, אלא אם יש איזה שהוא שינוי משמעותי של מעל 1%.

אמיר שרף: זאת ההקלה שנעשתה לגבי הבנקים.

אמיר שרף: אנחנו יכולים לשנות את המועד כך שהבנקים לא יתנו את המידע ביום שישי אלא ביום המסחר הראשון.

דרורה ליפשיץ: השאלה היא אם אי אפשר לעשות את זה ביום חמישי בסוף היום.

אמיר שרף: הם אומרים שהם מקבלים את הנתונים של יום המסחר רק בשעות הלילה.

אמיר שרף: המועדים לא קבועים בתוך התקנות.

אמיר שרף: אנחנו בהתאם להתקדמות נפעל.

אמיר שרף: במסגרת השיקולים האלה גם נדבר עם הבנקים כדי לראות שהכל בסדר איתם.

אמיר שרף: לגבי ההערה של נתי שילה, אני חושב שאפשר להוסיף בשני הסעיפים את המילה "כל".

אמיר שרף: שתי ההערות האחרות שלו הן לא נכונות.

אמיר שרף: זה שהחברה צריכה לדווח רק על מה שבידיעת החברה זה תמיד נכון, כי חברה לא יכולה לדווח על מה שהיא לא יודעת.

אמיר שרף: אם אנחנו קובעים את זה בנקודה הזאת, זה אומר שבכל המקומות האחרים שבהם החברה צריכה לדווח היא תוכל לדווח גם על משהו שהיא לא יודעת.

אמיר שרף: אין מקום לכתוב דווקא בסעיף הספציפי הזה את המילים "לידיעת החברה", כי זה יהיה נכון לגבי כל הדיווחים שהחברות נותנות.

דרורה ליפשיץ: במקום להוסיף את המילה "כל" צריך למחוק את המילים "במקום אחד מאלה".

אברהם פורז: על הניסוח ישבו עם שגית לאחר מכן.

אמיר שרף: אני רוצה להתייחס לנקודה האחרונה של נתי שילה, שמתייחסת להודעה על פרישה למינוי של מנכ"ל.

אמיר שרף: הכוונה היא לא עצם המינוי או עצם הפרישה, כי זה ברור שהחברה יודעת.

אמיר שרף: מה חסר לנו?

אמיר שרף: כשהחברה מודיעה על מינוי של מנכ"ל, היא לא צריכה להגיד "מיניתי אותו", היא צריכה להגיד מיהו, מה הניסיון שלו, מה ההשכלה שלו, מה השנה שבה הוא נולד.

אמיר שרף: יש סט של פרטים ביוגרפים שצריך לתת על אותו אדם.

חיים אורון: אני מבין שתיקון 9 לא מתייחס רק למעבר לחתימה אלקטרונית.

חיים אורון: יכולה להיות אפשרות שעל הדוחות השנתיים יחתמו רק אנשי הדירקטוריון?

אמיר שרף: כן.

אמיר שרף: בפקודת החברות היה כתוב ששני דירקטורים צריכים לחתום על הדוח השנתי.

אמיר שרף: כשבוטלה פקודת החברות נשארנו עם איזה שהוא חלל.

אמיר שרף: אנחנו משלימים את החלל.

אמיר שרף: היום המנקה יכולה לחתום על הדוחות הכספיים.

אמיר שרף: התקנות שלנו מתייחסות לאופן החתימה של דוחות רבעוניים.

אמיר שרף: אנחנו משלימים פה את ההוראה גם לדוחות השנתיים.

אמיר שרף: כשזה טופל בפקודת החברות לא התעסקנו בזה, עכשיו כשזה לא מטופל אנחנו מתעסקים בזה.

אהוד רצאבי: מה אומר חוק החברות?

אמיר שרף: חוק החברות אומר שהדוחות הכספיים יאושרו בידי הדירקטוריון וייחתמו בשמו.

אברהם הירשזון: אני מבקש להביא את י"ג התקנות להצבעה.

אברהם הירשזון: בעד – פה אחד

אברהם הירשזון: ט"ו.

אברהם הירשזון: המשבר בענף הדגה בישראל

אברהם הירשזון: לפני שאני מקדם בברכה את מגדלי הדגים והדייגים במדינת ישראל, אני מבקש להצביע על הרוויזיה לבקשה מס' 61 בנושא דתות.

אברהם הירשזון: מי בעד הרוויזיה?

אברהם הירשזון: בעד – 0

אברהם הירשזון: נגד – 5

אברהם הירשזון: ביקש ממני חבר הכנסת אבשלום וילן לקיים דיון על המשבר בענף הדגה בישראל.

אברהם הירשזון: אנחנו נענינו לבקשתו, משום שכולנו מודעים לנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני חושב שהנושא הזה הוא רציני מאוד.

אבשלום וילן: ביקשתי את הדיון בגלל המצוקה הגדולה של מגדלי הדגים.

אבשלום וילן: היה הפסד של עשרות מיליוני ₪ כתוצאה מהפאניקה שהשתררה בציבור.

אבשלום וילן: אין ספק שהזרמת הביוב לים זה ביזיון אקולוגי.

אבשלום וילן: אני לא מבין איך שפכים בכמויות כאלה מוזרמים לים.

אבשלום וילן: אני מציע שנשמע את מגדלי הדגים.

אבשלום וילן: הכוונה היא לא לבקש כסף, אלא ליצור מודעות ציבורית שהדגים ראויים לאכילה.

אבשלום וילן: לא מדובר כאן על הדגים שבאים מכלובי הדגים בים סוף או בנמל אשדוד, אלא על דגי הבריכות ועל הדגים הרגילים שדגים בים התיכון והכנרת.

אבשלום וילן: אני יודע שבוועדות אחרות מתנהל דיון על כלובי הדגים.

מאיר פרוש: אני מתנגד להעברה ההיא.

מאיר פרוש: כששאלתי למה מביאים עכשיו את הכסף, אמר לי נציג משרד הדתות שאין לזה שום הסבר.

מאיר פרוש: משרד ראש הממשלה מבקש עכשיו להעביר אליו עוד 9 מיליון ₪ ממכוני גיור, למרות שיש לו בתקציב 19 מיליון ₪.

מאיר פרוש: הדבר לא מובן לי.

מאיר פרוש: לדעתי זה לא הולך למכוני גיור.

נסים דהן: כל שימוש מעבר למה שכתוב הוא לא חוקי.

חיים אורון: אפשר לקבל תשובה לשאלה שפרוש שאל.

חיים אורון: שיסבירו לנו למה הם עשו את זה.

אברהם הירשזון: רבותי, שכחתם שאישרנו את זה?

חיים אורון: גם אז מותר לדעת.

חיים אורון: .

אברהם הירשזון: אנחנו נבקש הסבר.

יואב חורין: אנחנו מגדלים ב-30 אלף דונם בריכות ומאגרים קרוב ל-20 אלף טון דגים.

יואב חורין: 95% מהמים הם מים מליחים, מי שטפונות שהולכים לים או מאגרי השקייה.

יואב חורין: היקף הענף הארצי הוא כ-300 מיליון ₪ בשנה.

יואב חורין: מה שקרה לנו באירוע הזה זה שהשיווק נפל בבת-אחת ל-70%.

יואב חורין: זה אירוע שאין לא תקדים.

יואב חורין: אנחנו לא זוכרים דבר כזה.

יואב חורין: היו לנו בעבר נפילות כאלו ואחרות.

יואב חורין: האירוע הזה נובע, לפי הערכתנו, כתוצאה מהודעות מאוד לא מסודרות לתקשורת שגרמו לפאניקה בציבור.

יואב חורין: היום, אחרי חודש של מסע פרסום שהמטרה שלו היתה להגיד לצרכנים לקנות דגים שאין בינם ובין הים שום קשר, אנחנו נמצאים ברמה של בערך כ-80%.

יואב חורין: הפסד המכירות שלנו בחודש הזה הוא כ-14 מיליון ₪, שזה אומר 700 טון פחות שיווק.

יואב חורין: זה דבר שאי אפשר להחזיר חזרה.

אברהם הירשזון: ולכן כשאתם מציגים את הדגים במרכולים אתם מציינים מאיפה בא הדג.

יואב חורין: הגענו לכל נקודות המכירה בארץ עם תוויות ועם פלקטים.

יואב חורין: יצאנו בסיסמה של הדג המאושר שבטוח למאכל, על-מנת למשוך את העין.

יואב חורין: אנחנו רואים ברכה בעניין, אבל לא מספיק.

יואב חורין: החשש הגדול שלנו הוא שחודש לפני פסח, שהוא חודש כפול במכירות, השוק לא יתאושש כפי שהיינו רגילים.

יואב חורין: המאמצים שלנו הם בכיוון הזה.

מיכה פרין: הכתם שאתם רואים זה האזור שבו התרחש הזיהום הגדול.

מיכה פרין: במונחים אקולוגיים הוא זיהום גדול,אבל במונחים של הים ובמונחים של הדיג הוא לא זיהום גדול.

מיכה פרין: כל הקו הזה נמצא באזור שממילא לפי החוק אסור לדיג.

מיכה פרין: יש את חוק חופי רחצה ש-300 מטר מהחוף אסור לשוט עם סירות, ויש את פקודת הדיג שלספינות דיג מסחריות אסור לדוג פחות מקילומטר מהחוף.

מיכה פרין: כל הדיג המסחרי מתנהל בארץ הרחק מהמים שנחשבים למזוהמים.

מיכה פרין: דיג מסחרי לא קיים שם גם מסיבה שבקרבת החוף לכל אורך הארץ יש מעט מאוד דגים.

מיכה פרין: בלי להיכנס לנזק שנגרם על ידי איגוד ערים לביוב, הנזק שנגרם לענף של גידול הדגים והדיג אלו האזהרות הגורפות של משרד הבריאות בנוגע לאיסור אכילת דגים מהים.

מיכה פרין: שום דג לא מגיע לשוק מהאזור המזוהם.

נסים דהן: אבל אתה יודע שלשוק מגיעים גם דגים לא בצורה מסחרית.

מיכה פרין: מגיעים גם ביצים שהוברחו מהשטחים.

מיכה פרין: אנחנו מדברים על הדיג החוקי.

מיכה פרין: ההודעות הכוזבות מטעם משרד הבריאות גרמו לזה שביום אחד בהיר נעצרה כל קניית הדגים.

מיכה פרין: מגדלי דגי הבריכות התחילו עם מסע פרסום.

מיכה פרין: הם גופים יותר גדולים, יותר מבוססים ויותר מאורגנים מאיתנו.

מיכה פרין: אנחנו נמצאים עכשיו בשלבי התארגנות מחדש.

חיים אורון: כמה דייגים יש בים?

מיכה פרין: יש 30 ספינות מכמורת ועוד עשרות רבות של סירות דיג חוקיות שדגות בנמל אשדוד, בנמל יפו ובנמל חיפה.

אברהם שוחט: כמה טון?

מיכה פרין: היקף הדיג הימי הוא בין 2000 ל-3000 טון בשנה.

אברהם הירשזון: איזה אחוז זה מכלל הדיג?

מיכה פרין: 10%.

מיכה פרין: בניגוד לענף של דגי הבריכות, שזה ענף יותר מאורגן, אנחנו בעלי הספינות מתפרנסים רק מזה.

מיכה פרין: הענף הזה קרס לנו מתחת לרגליים.

מיכה פרין: אנחנו לא הגענו אפילו ל-80% מכירות.

מיכה פרין: בכל חודש פברואר לא דגנו בכלל כיוון שלא היה למי למכור דגי ים.

מיכה פרין: גם כשאנחנו כן דגים, המכירות הן מאוד נמוכות והמחירים מאוד נמוכים.

מיכה פרין: יש גם את הבעיה שפסח מתקרב והציבור לא אוכל דגי ים.

מיכה פרין: אחרי פסח נגמרת העונה ואנחנו נצטרך לחכות עד החורף הבא בשביל להתחיל להתפרנס מחדש.

מיכה פרין: לגבינו זה שבר אמיתי.

מיכה פרין: יש בעלי ספינות וחברות דיג שלא יוכלו לשרוד את המשבר הזה.

מיכה פרין: מאפריל והלאה לא יהיו לנו יותר הכנסות.

מיכה פרין: אנחנו מבקשים תמיכה ברמה המעשית, שזה הלוואות מדינה עד החורף הבא.

נסים דהן: כיון שהדובר הקודם הזכיר את משרד הבריאות, ואני רואה את עצמי כדובר של משרד הבריאות כיוון שעד לא מזמן הייתי שר הבריאות, הייתי רוצה לתקן טעות אחת.

נסים דהן: משרד הבריאות הזהיר את הציבור מאכילת דגים מזוהמים, כיוון שהנתונים שהיו בפני משרד הבריאות היו כאלה שלא רק דגים מסחריים מעומק הים מגיעים לשוק, אלא גם דגים פיראטיים.

נסים דהן: .

אבשלום וילן: מותר לשווק אותם?

נסים דהן: אסור, אבל הם מגיעים לשוק.

נסים דהן: מהדגים האלה משרד הבריאות הזהיר.

נסים דהן: באותה הודעה נאמר שאין חשש לזיהום מדגים מעומק הים.

נסים דהן: משרד הבריאות עשה אבחנה בין דגים שהם לא מאושרים לדגים מאושרים.

נסים דהן: משרד הבריאות הזכיר את השמות של הדגים שאותם אפשר למצוא רק בעומק הים ואין חשש לאכול אותם.

נסים דהן: השתדלנו, מצד אחד, להגן על בריאות הציבור, ומצד שני למזער את הנזק של הדייגים.

נסים דהן: בכל זאת, לצערי הרב, הנזק נגרם.

נסים דהן: ירידה של 70% במכירות היא ירידה משמעותית וקשה, ואני בהחלט מצטרף לבקשה של הדייגים למצוא להם סיוע.

אורית נוקד: האם יש קרן במשרד החקלאות שתאפשר לסייע לדייגים?

אברהם שוחט: כמה דגים מייבאים?

חיים אנג'וני: צריכת הדגים בישראל עומדת על כ-70 אלף טון.

חיים אנג'וני: הייצור המקומי הוא כ-30 אלף טון.

חיים אנג'וני: הייצור המקומי הוא של מוצרים טריים, שהציבור מזהה אותם כמוצרי בריאות.

חיים אנג'וני: יש כ-3000,4000 טון ייבוא, בעיקר סלמונים.

אבשלום וילן: האם אין סכנה לבריאות הציבור מהדגים שמגיעים לשוק ממקורות פיראטיים?

אבשלום וילן: האם אתם עושים עם זה משהו?

רוחמה אברהם-בלילא: אני יודעת על שיתוף פעולה בין משרד התשתיות למשרד החקלאות בנושא של הדגה בכנרת.

רוחמה אברהם-בלילא: ההצעה שלי היא שתובא בפנינו המלצה של משרד הבריאות ושל משרד החקלאות כדי שנוכל לעזור להם לצאת מהבוץ, לפחות בשנה הקרובה.

דני בנלולו: האם אפשר לשמוע מארגון הדייגים מה הסיוע שהם מבקשים, כדי שאנחנו בוועדה נוכל לעזור להם לפנות לקרן המיוחדת הזאת?

דני בנלולו: יש בעיה עם הקריטריונים.

דני בנלולו: לא בטוח שהדייגים עומדים בקריטריונים.

אלכס לבנטל: צריך להבחין בין זה שהדגים מאוד מומלצים מכל בחינה בריאותית לאכילה, לבין מה שקרה באופן ספציפי עכב הזיהום בים.

אלכס לבנטל: לזיהום של הים יש שני חלקים שקשורים לנושא של הדגים 1.

אלכס לבנטל: בנושא המיקרו-ביולוגי של חיידקים ווירוסים 2.

אלכס לבנטל: בנושא של המתכות וכל מיני חומרים מזהמים.

אלכס לבנטל: בבדיקות שערכנו בדגים מהאיזור הזה נמצאו זיהומים מבחינה מיקרו-ביולוגית.

אלכס לבנטל: הזימים של הדג מהווים מכשול עצום.

אלכס לבנטל: הנושא של הזיהום הוא לא פשוט.

אלכס לבנטל: לא רואים את זה על הדג.

אלכס לבנטל: אני חושב שאנחנו צריכים להגיד לאנשים את הדברים האלה.

אברהם שוחט: האם היה מקרה אחד ב-10 השנים האחרונות שמישהו הורעל מדג ים?

נסים דהן: היו כאלה שמתו.

אברהם שוחט: כשהייתי ילד הביוב של תל-אביב הוזרם לים ואף אחד לא מת מאכילת דגים.

אלכס לבנטל: הנושא שאנחנו מדברים עליו הוא נושא מצטבר.

אלכס לבנטל: למזלנו אנחנו לא אוכלים את הדגים האלה חיים.

אלכס לבנטל: אם היינו אוכלים סושי, הייתי יכול להגיד שזה מסוכן.

אלכס לבנטל: הנושא הזה לא לוקח יום, יומיים, שנה או שנתיים.

אלכס לבנטל: אנשים צריכים לדעת מה הם יכולים לקבל מהדגים מהאזור הספציפי הזה.

אברהם הירשזון: אמרתם שיש סוגים שונים של דגים.

אברהם הירשזון: יש את הדגים שדגים בעומק הים, ויש את הדגים באזור הפגוע.

אברהם הירשזון: האם משרד הבריאות - בעיקר לקראת החגים - יכול להגביר את קצב הפירסום שלו בנושא הזה, כדי שהציבור ידע שאת הדגים האלה והאלה הוא יכול לקנות ללא חשש?

נסים דהן: משרד הבריאות לא עושה את זה.

אברהם הירשזון: שיעשה.

אברהם שוחט: מה שהיה צריך לעשות זה לקחת 3 סירות משטרה ולדאוג שלא ידוגו 5 קילומטר מהעומק.

אברהם שוחט: לא היה צריך להכניס את המדינה, שהיא היסטרית ממילא, להיסטריה נוספת, כאשר אף אחד לא יכול לעצור את זה כי על הדג לא כתוב מאיפה דגו אותו.

אברהם שוחט: צריך לפקח על הדייג לאורך רצועה קטנה של החוף.

חיים אנג'וני: עם תחילת האירוע, בתוקף סמכותי כפקיד הדייג הראשי, סגרתי את האזור לדיג.

חיים אנג'וני: שיתפנו פעולה עם השיטור הימי שסייר בשטח.

חיים אנג'וני: הבאנו ספינת משמר מהכנרת לים התיכון, ואף דג מהאזור הזה לא הגיע למסעדות.

חיים אנג'וני: במסעדות מסתובבים עדיין חומרים שהם לא ראויים למאכל, שאין להם קשר לאזור המזוהם.

חיים אנג'וני: בנמל יפו מתבצעת פעילות מסחר לא חוקית של דגים קפואים שמופשרים.

אברהם שוחט: לא שייך לזה?

חיים אנג'וני: לא שייך לזה.

אברהם שוחט: אז תטפלו בזה.

חיים אנג'וני: לצערי אני צריך להכין את עצמנו למשבר הבא, כי מתוך ראיית המערכת של השפד"ן זה לא יהיה המשבר האחרון.

חיים אנג'וני: עם שיתוף פעולה של משרד הבריאות ומשרד החקלאות בסגירת השטח אפשר יהיה למתן את ההודעות כך שהציבור יהיה מודע אבל קצת פחות בפחד.

אבשלום וילן: אולי הדובר יוכל להוציא הודעה על מה שנעשה.

אבשלום וילן: ברגע שיודעים שהאזור נסגר והדגים לא מגיעים לשוק..