ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 77, 2003-12-01 10:00

אברהם הירשזון: רבותיי, בוקר טוב.

אברהם הירשזון: אני מבקש לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לתקנות מס הכנסה

טלי דולן: אני אציג את הנושא.

טלי דולן: אנחנו הכנסנו כמה שינויים בתקנות הפירוקים בעקבות הערות שהתקבלו בוועדה.

טלי דולן: אולי אני אציג רק את השינויים שהכנסנו כי את התקנות למעשה כבר הצגנו.

טלי דולן: בתקנה 2 נאמר שהוראות סעיף 93א לפקודה, הוא הסעיף שמסמיך לעניין פירוקים, לא יחולו בפירוק מרצון של חברה שהתקיים בה אחד מאלה.

טלי דולן: כתבנו בנוסח הקודם: "לא הגישה דוח לפקיד השומה על הכנסותיה עד לשנת המס 2003", וקיבלנו הערה שבעצם עוד לא הגיע המועד להגשת הדוח לשנת המס 2003, ולכן תיקנו וכתבנו: "לא הגישה דוח לפקיד השומה על הכנסותיה.

טלי דולן: "

נסים דהן: אני הערתי על החלק היחסי במניות.

טלי דולן: החלק היחסי, ההגדרה שלו שונתה.

טלי דולן: אנחנו שינינו את זה גם בהגדרה של חלק יחסי.

טלי דולן: זה עוד אמרה טלי ירון כשהיא הציגה את התקנות.

טלי דולן: החלק היחסי נקבע בתקנות שאנחנו הגשנו, כחלק יחסי לזכות לרווחים או חלק יחסי בזכות ליתרת נכסי החברה בפירוק.

טלי דולן: אנחנו קיבלנו הערה שצריך להתייחס רק לאחד מהפקטורים.

טלי דולן: כמו שטלי ציינה, החלק היחסי היום מתייחס רק לחלק היחסי ליתרת נכסי החברה בפירוק.

טלי דולן: אני חושבת שאלו השינויים המהותיים.

טלי דולן: עשינו עוד כמה תיקוני הגהה שקיבלנו מלשכת רואי חשבון, אבל אלו השינויים המהותיים.

אברהם הירשזון: תודה רבה, האם יש הערות, רבותיי?

נדב הכהן: אנחנו כמובן לא מתכחשים לכלום.

נדב הכהן: אבל, יש כמה דברים שצריך לתקן.

נדב הכהן: סעיף3 (2), הנוסח הנוכחי של התקנות בא ואומר שהוצאות לגיטימיות שהותרו בניכוי בחברה, במעבר הן פתאום יתווספו ויגדילו באופן מלאכותי את ההכנסה החייבת של היחיד אם הן לא היו מותרות בניכוי אילו הוא עמד בהן.

נדב הכהן: זה דבר לא מתקבל.

טלי דולן: אתה צודק, אנחנו גם את זה שינינו.

טלי דולן: תסתכל בתקנה 3(2), "לעניין סעיף 93א(א)(6) לפקודה, יראו כעודפים את הסכום של כל אלה: הוצאות שהותרו בניכוי בחברה ושלא היו מותרות בניכוי בידי בעל המניות אילו הוא עמד בהן, אלא אם כן נכללו בהכנסתו החייבת של בעל המניות עד לגובה ההכנסה חייבת כאמור בידיו".

נדב הכהן: זה כבר יותר מתקבל על הדעת, זה הרבה פחות גרוע.

נדב הכהן: אבל, אנחנו בכל זאת שיש גם צד שני למטבע.

נדב הכהן: זאת אומרת, יש הכנסות שברמת החברה הן היו חייבות במס מועדף וכשמעבירים אותן ליחיד הן עכשיו מתחייבות במס מלא.

נדב הכהן: אנחנו מעירים שהכנסות מסוימות מניירות ערך או מפיקדונות, יש הכנסות שברמת החברה וגם ברמת היחיד, המס בגינן היה יותר נמוך כי כך המחוקק בחר.

נדב הכהן: לכן דומנו, או בכלל לא, או לתת גם את הצד השני של המטבע.

נדב הכהן: הרי כל הכנסה חייבת שאינו ברשות היחיד הופכת להכנסה ברמת 50% בפועל.

נדב הכהן: היינו רוצים לא להתעלם מזה, היינו רוצים להעביר הכנסות מועדפות בשיעור המס שהיחיד היה צריך לשלם.

נדב הכהן: להחזיר את ההכנסה, הביתה, ליחיד.

נדב הכהן: זה מה שאנחנו עושים פה, זה מטרת הסעיף.

נדב הכהן: מטרת הסעיף היא לראות את הכל כאילו זה היה בידי היחיד מלכתחילה.

נדב הכהן: אנחנו חושבים שגם בהכנסות מועדפות היה צריך לעשות את זה, או להוריד בכלל את הדבר.

עופר מנירב: אם זה יוכר רק בשנת 2004 והחברה התפרקה אז אין מאיפה לקזז את ההוצאה.

טלי דולן: עדיף לנו לכתוב, אין לנו בעיה לכתוב.

נדב הכהן: בשני המקרים, רישא ב-9 רישא ב-4.

נדב הכהן: בסעיף 6 אני אשם בדבר נכון שהפך לטעות.

נדב הכהן: בזמנו כשהיה דיון אמרנו: רבותיי, אם מחלקים גם את רווחי 2002, מעבירים הכנסה רעיונית של שנתיים ולעומת זאת המס נשאר תקוע ברמת החברה לשנת 2002.

נדב הכהן: טלי אמרה נכון, זה דבר שבא על תיקונו.

נדב הכהן: עכשיו יצא שאם נוצר הפסד מעבירים את זיכוי המס לבעל המניות.

נדב הכהן: אבל לא חשבנו על זה שאין הפסד.

נדב הכהן: הסכום של 2002 הוא סכום מזערי או בכלל לא, ב-2003 מיליון, החברה שילמה 360 אלף, מעבירים לו את המיליון, לו יש הכנסה אבל לחברה יש הוצאה.

נדב הכהן: החברה תצטרך לקבל החזר מס, מי יודע מתי?

נדב הכהן: והיחיד צריך לשלם מס היום.

נדב הכהן: זה דבר בלתי אפשרי, ולכן בואו נעשה את הדבר המתחייב.

נדב הכהן: נמחק את הרישא של ולתת את הזיכוי.

יעל ייטב: זה גם מה שכתוב בחקיקה הראשית.

יעל ייטב: המנגנון הוא שזה מותר לך כהוצאה באותה שנה כנגד ההכנסות שהיא חייבת בהן באותן שנה.

יעל ייטב: מה שלא מותר הופך להפסד מועבר ל-2004 וזה יינתן זיכוי.

יעל ייטב: צריכים לתחום פה את זה על מנת שלא תיתן פעמיים.

יעל ייטב: אם לא נוצר הפסד, דהיינו זה כבר קוזז כנגד הכנסתה החייבת באותה שנה, אם זה קוזז למה שאני אתן לו גם זיכוי?

נדב הכהן: המס ששולם תקוע במקום הלא נכון.

נדב הכהן: אין פה שום התחברות.

טלי דולן: זה לא נכון.

טלי דולן: החברה שילמה מס לפני שהיה לה הפסד של 360 מתוך ה-1,000, ואז עוד אין לה הפסד.

טלי דולן: ברגע שיש לה הפסד אז אני נותנת את הזיכוי כנגד ההפסד.

טלי דולן: בפעם הראשונה אני רואה את זה כהוצאה.

טלי דולן: אם אני אתן גם הוצאה וגם זיכוי, אז קיבלתם פעמיים זיכוי.

נדב הכהן: לא, לא.

אברהם הירשזון: רבותיי, אני מבקש לומר לכם שחבר הכנסת אהוד רצאבי מבקש להתערב בשיחה.

אהוד רצאבי: בשבוע שעבר כאשר ישבתי בראש הוועדה שדנה בנושא הזה, ביקשתי מהצדדים להגיע להסכמה.

אהוד רצאבי: אני ביקשתי לקבל את ההסכמה לפני זה כדי שנוכל לבוא עם נוסח מוסכם להצבעה ולא לדיונים אלא רק של חברי הכנסת.

אהוד רצאבי: אתמול ביקשתי שוב לקבל את הטיוטא אבל לא קיבלתי אותה.

אהוד רצאבי: נכון לעכשיו, זו הפעם הראשונה שאני רואה את ההצעה.

אברהם הירשזון: איך אתה מסביר את זה?

אהוד רצאבי: אני לא יודע איך אני מסביר את זה, אני רק אומר דבר אחד.

אהוד רצאבי: או שזה יוצא מסדר היום או שאני אצביע נגד ההחלטה הזו.

אהוד רצאבי: אני לא אצביע בעד הדבר הזה.

אהוד רצאבי: אני כמו תוכי יושב פה, שומע שני צדדים שמתקוטטים בינם לבין עצמם ואני לא מוכן לזה.

אהוד רצאבי: אני ביקשתי ללמוד את הנושא הזה, ביקשתי שלא יהיה דיון בין שני גופים אקסוגנים למערכת הזו.

אברהם הירשזון: הריני מודיע לך בזה שלא מספיק שאתה תבקש אותם, אני מבקש שאתה מטעם הוועדה תשב איתם על הנושא הזה, תגיעו לנוסח מוסכם ותבואו אלינו.

אברהם הירשזון: תנסה להגיע להסכמה לפני שאתה נוסע לחוץ לארץ.

אברהם הירשזון: אני בטוח שבמאמצים תוכל לעשות זאת.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך על ההערה, היא הייתה בהחלט במקום.

אברהם הירשזון: רבותיי, גמרנו את המריבות בנושא הזה, אנחנו עוברים לנושא הבא.

אברהם הירשזון: ב.

אברהם הירשזון: חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), פרק ח' מסים, סעיף 56 -הוראות שעה לשנים 2004-2008 לעניין נקודות זיכוי.

אברהם הירשזון: רבותיי, אנחנו דנים בחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), פרק ח' מסים, סעיף 56 - הוראות שעה לשנים 2004-2008 לעניין נקודות זיכוי, בבקשה.

חיים דוקלר: אנחנו מבקשים במסגרת התוכנית הכלכלית לא לעדכן את נקודות הזיכוי ואת העדכונים לפי 120ב.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה סעיף 120ב?

חיים דוקלר: סעיף 120ב הוא הסעיף הכללי שמעדכן את כל הסכומים ואת כל נקודות הזיכוי משנה לשנה, לפי עליית המדד בכל ינואר.

חיים דוקלר: במסגרת התוכנית הכלכלית אנחנו מבקשים להקפיא ולא לעדכן עד 2008.

חיים דוקלר: לשמחתנו ואני מקווה שזה יימשך, האינפלציה נמוכה או אפסית ככה שהפגיעה או השחיקה באי העדכון של הסכומים האלו תהיה מזערית.

אברהם הירשזון: בייגה שוחט, בבקשה.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שאצלנו תקופה של ארבע שנים עד 2008, היא תקופה ארוכה מאוד.

אברהם-בייגה שוחט: הלוואי שתהיה אינפלציה נמוכה ושתהיה יציבות ושהכל יהיה בסדר.

אברהם-בייגה שוחט: אבל, אי אפשר לעשות חקיקה ששוחקת בצורה כזו את נקודות הזיכוי בלי להכין רשת ביטחון למקרה שיש איזה זעזוע ביציבות המחירים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מניח שאתם מתייחסים ליציבות מחירים כמעט מוחלטת כי אחרת לא הייתם הולכים על ארבע או חמש שנים.

אברהם-בייגה שוחט: האם זה 2004 כולל 2008?

חיים דוקלר: כן.

אברהם-בייגה שוחט: אז זה חמש שנים.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני חושב שצריך לקבוע גג מצטבר, שאם האינפלציה המצטברת מגיעה ל-1.5% בשנה או מגיעה ל-4% או ל-5% אז ייערך עדכון.

אברהם-בייגה שוחט: אני מדבר על מצטבר.

אברהם-בייגה שוחט: צריך למצוא איזשהו נוסח, אי אפשר להשאיר את זה פתוח כך .

אברהם-בייגה שוחט: אני לא נכנס כרגע למספרים.

אברהם-בייגה שוחט: לא סתם זרקתי את המספרים שאני אומר, כי נראה לי שלקחת במדינת ישראל חמש שנים עם כל זה שהגענו ליציבות מחירים יפה מאוד בשנים האחרונות, חוץ מ-2002 שהיו 6.5% אחוזי אינפלציה, אני חושב שאי אפשר להשאיר חוק מבלי שנותנים ביטחונות למקרה שקורה משהו או מצטבר.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת דהן, בבקשה.

נסים דהן: אני מצטרף לכל מילה של חבר הכנסת בייגה שוחט.

נסים דהן: אני רק רוצה להציע שאם אנחנו רוצים לסיים את החקיקה כבר עכשיו במסגרת חוק ההסדרים ולא לפצל, אז במקום איזה אחוז מצטבר שצריך להיות עליו דיונים ארוכים עם נתונים ומספרים, נעשה את זה הוראת שעה לשנה.

נסים דהן: אבל, אם אנחנו חושבים בכל זאת ללכת לחקיקה לחמש שנים, אז נפצל את הסעיף הזה ונדון בו בכובד ראש.

נסים דהן: בייגה זרק מספרים 4%, 5% ואני לא יודע מהו המספר האמיתי.

נסים דהן: זה מספר שצריך לדון בו יחד עם אנשי מקצוע.

נסים דהן: מס הכנסה צריך לעשות שיעורי בית, ועדת הכספים צריכה לעשות שיעורי בית.

נסים דהן: אפשר לפצל, זה לא בוער מהיום למחר.

נסים דהן: אבל אם בכל זאת זה בוער מהיום למחר, רוצים להקפיא את נקודת הזיכוי, אז נעשה הוראת שעה לשנה במקום לחמש שנים וככה יש לנו זמן לדון.

אברהם-בייגה שוחט: נדמה לי שאנחנו כבר בהקפאה, לא?

שגית אפיק: לא.

אברהם הירשזון: סמדר, בבקשה.

סמדר אלחנני: אחת הנקודות העיקריות בהמלצות ועדת בן שחר, בניגוד למה שאתם קוראים פה בדברי ההסבר, הייתה הצמדה של תקרות ההכנסה, נקודות הזיכוי, למדד.

סמדר אלחנני: אני רוצה להזכיר לכם שהכל צמוד עוד למדד ולא לשכר הממוצע במשק.

סמדר אלחנני: גם כתבתם את זה השנה בדברי ההסבר לאומדן ההכנסות ממסים.

סמדר אלחנני: בגלל עליית השכר הריאלי ושחיקת המדרגות, יש עלייה בנטל המס האפקטיבי.

סמדר אלחנני: אם רוצים להחמיר את זה ולהביא לאי הצמדה של מדרגות המס אז אני שואלת, ממה נפשך?

סמדר אלחנני: אם אין אינפלציה כמו שאתם אומרים, אז מה זה משנה אם תהיה תעודת הביטוח הזו שאומרת שאם תהיה אינפלציה אז יוצמדו מדרגות המס?

סמדר אלחנני: ההשוואה היא מנובמבר עד נובמבר.

סמדר אלחנני: ההשוואה הזו נותנת לנו עכשיו מינוס 1.5% במדרגות המס.

סמדר אלחנני: אם המחוקק היה מקיאוולי הוא היה אומר נשאר בהצמדה.

סמדר אלחנני: אני לא יודעת איך מפרשים את זה, אני לא הצלחתי להבין אם ההצמדה היא רק כלפי מעלה או גם כלפי מטה.

סמדר אלחנני: אם הייתה הצמדה כלפי מטה, שזה נכון כלכלית, אז הייתה גבייה יותר גדולה במס הכנסה.

סמדר אלחנני: טוב שלא עשו את המהלך הזה.

סמדר אלחנני: לכן, ההצעה של חבר הכנסת נסים דהן היא טובה.

סמדר אלחנני: הקפאה לשנה אחת מבטיחה את הערך היותר ריאלי של נקודות הזיכוי.

סמדר אלחנני: אני רוצה לצטט עוד הפעם מדו"ח בן שחר.

סמדר אלחנני: היא חשובה, זה הבסיס לכל פקודת מס הכנסה שקיימת עד היום.

סמדר אלחנני: בשנת 1975 עשו עבודה מאוד יפה.

סמדר אלחנני: "מרכיבי המס הישיר יתאימו את עצמם באופן אוטומטי לעליית המחירים" , (עמ' 4 בדוח).

סמדר אלחנני: אני רוצה לומר כמה דברים לחברי הוועדה.

סמדר אלחנני: ראשית, מה זה משנה?

סמדר אלחנני: אם אין אינפלציה היום, תשאירו את פוליסת הביטוח הזו שלא עולה כסף כרגע.

סמדר אלחנני: שנית, תוכנית הכלכלית היא לשנת 2004 אז תעזבו את 2008.

סמדר אלחנני: לחלופי חילופין, כי אני כבר בעמדת נסיגה, מה יהיה בסיס ההצמדה ב-2008?

סמדר אלחנני: אתם מדברים כל הזמן על הקטנת נטל המס בייחוד להכנסות הנמוכות.

סמדר אלחנני: אם יש משהו שמבטיח משהו לבעלי הכנסות נמוכות זה השמירה על סף המס.

סמדר אלחנני: נקודות הזיכוי קובעות מהו סף המס, מהי ההכנסה שממנה מתחילים לשלם מס הכנסה.

סמדר אלחנני: יש לי ויכוחים איתכם, אני חושבת שסף המס הוא נמוך, זה בערך 3.200.

סמדר אלחנני: תשאירו את זה.

סמדר אלחנני: אם אתם רוצים להגדיל את נטל המס אז תטפלו במרכיבים האחרים של מס ההכנסה.

אברהם הירשזון: אדוני, בבקשה.

בועז ברזילי: אני נציג לשכת עורכי הדין ואני רוצה להבהיר נקודה בדברים של סמדר.

בועז ברזילי: על מה מדובר פה?

בועז ברזילי: אם מדובר בהעלאה אפקטיבית של שיעורי המס אז שהוועדה תדע שזו העלאה אפקטיבית של שיעורי המס ושחיקת המדרגות.

בועז ברזילי: אם מדובר פה על איזשהו משהו לצורך נוחות אז אני לא חושב שזה קיים.

בועז ברזילי: היום כל תוכנות חישובי השכר הן אוטומטיות, הכל תוכניות מחשב.

בועז ברזילי: אין שום בעיה של נוחות בהצמדה הזו שנעשית מידי פעם.

בועז ברזילי: האפשרות השלישית, אם פעם היה מהלך כולל במערכת המס הישראלית, לעבור ממערכת מתואמת למערכת נומינלית, הייתי מבין את זה.

בועז ברזילי: היו מבטלים את חוק התיאומים והוראות שונות, ואז הכל היה נומינלי.

בועז ברזילי: אבל, היום אם אדם חייב כסף למס הכנסה על העבר, גובים ממנו את הכסף פלוס הפרשי הצמדה, פלוס ריבית.

בועז ברזילי: כלומר, מערכת ההצמדה כן עובדת לכיוון אחד, אבל רוצים להפסיק אותה לכיוון השני.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת רצאבי, בבקשה.

אהוד רצאבי: האפקט היחיד בו אני רואה תועלת לכל הדבר הוא למעשה להגביל את נטל המס, כי אין לזה שום מטרה אחרת.

אהוד רצאבי: אני לא מתנגד לזה כיוון שזה בשוליים.

אהוד רצאבי: כל הנושא של הצמדת נקודות זיכוי הוא לא קריטי.

אהוד רצאבי: אני כן בדעתם של חברי הכנסת בייגה שוחט ונסים דהן שיש לעשות את זה מדורג וליישם את זה רק אם זה לא עובר תקרה מסוימת.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת בייגה שוחט, רצית להעיר הערה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מצטרף להצעה הרבה יותר פשוטה של נסים דהן, לעשות את זה הוראה שעה לשנה.

אברהם-בייגה שוחט: אם הממשלה תראה שיש בעיה אז שתבוא בשנה הבאה עוד הפעם במסגרת חוק ההסדרים.

אברהם-בייגה שוחט: לוקח בדיוק רבע שעה לדון בזה.

גלעד ריקלין: החלטת הממשלה המקורית דיברה על הקפאה פרמננטית.

גלעד ריקלין: בוועדת שרים לחקיקה הוחלט שההוראה הזו תחול עד 2008.

גלעד ריקלין: תניחו למשל שהאינפלציה באמת תהיה גבוהה.

גלעד ריקלין: הרי ברור לכם שלא תהיה בעיה שהוועדה הזו תבוא ותאשר פה, ביטול של ההקפאה.

נסים דהן: הממשלה צריכה להגיש, מה זה תאשר?

אברהם-בייגה שוחט: הממשלה צריכה לפנות.

גלעד ריקלין: בהנחה שתהיה עלייה גדולה באינפלציה, אני מניח שהממשלה תגיש הצעה ואני בטוח שהוועדה פה תאשר את זה.

אברהם-בייגה שוחט: כל הזמן אומרים להוריד את נטל המס, אז למה מעלים את נטל המס?

אברהם-בייגה שוחט: מה באמת כל הסיפור הזה?

גלעד ריקלין: מעלים את סף המס.

אברהם הירשזון: האם עוד מישהו רוצה להתייחס?

אברהם הירשזון: רבותיי, אנחנו סיימנו את הדיון להיום בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אנחנו נגבש לפני ההצבעה את הצעת הוועדה לנוסח שהוועדה תסכים ללכת עליו.

נסים דהן: בינתיים, ברשותך אני אגיש הסתייגות.

אברהם הירשזון: לא בטוח שכדאי.

נסים דהן: בהצבעות הם ישכחו מזה.

אברהם הירשזון: לא, אני הייתי מבקש בקשה מחבר הכנסת רצאבי שהוא יושב ראש ועדת המשנה למסוי, לראות אם אפשר לגבש הסכמה.

אברהם הירשזון: אם כן, נגבש.

אברהם הירשזון: אם לא, אז נגבש את דעת הוועדה בנושא כדי לחסוך לנסים דהן את ההסתייגות, בסדר?

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך.

אברהם הירשזון: ג.

אברהם הירשזון: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (חישוב נפרד לבני זוג נישומים בקיבוץ),

אברהם הירשזון: סעיף 57 – דחיית כניסה לתוקף של ההוראות לעניין חישוב מס נפרד לבני זוג – חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הוראת שעה)

אברהם הירשזון: בייגה, אתה התנדבת להציג את הצעת החוק של אבו וילן?

אברהם-בייגה שוחט: כן, ביקשו ממני הבוקר לעשות את זה.

אברהם-בייגה שוחט: הוא נמצא בשליחות חשובה בז'נבה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מנסה להבין את ההצעה, ותתקנו אותי אם זה לא כך, גם מתוך הניירת שניתנה לי עכשיו וגם מתוך שיחה טלפון שהייתה לי עם עוזרו של אבו.

אברהם-בייגה שוחט: בהרבה מאוד מהקיבוצים החברים כבר עובדים בחוץ והם משלמים מס הכנסה כאחד האדם.

אברהם-בייגה שוחט: זאת אומרת, המערכת השתנתה.

אברהם-בייגה שוחט: הוא העלה הצעת חוק שהנושא של חישוב נפרד יהיה גם לגבי הקיבוצים, כרגע זה לא.

אברהם-בייגה שוחט: הוא העלה את זה כהצעת חוק ושיטרית ענה לו שהממשלה איננה מתנגדת, אבל היא מעירה דבר, שייקח לתשומת ליבו שהממשלה תבוא עם הקפאת החוק עד 2007.

אברהם-בייגה שוחט: אז אם מתקנים אפילו את העניין הוא צריך להבין שההקפאה תחול גם על זה כמו שהיא תחול על שאר הדברים, ואבו מסכים לעניין.

אברהם-בייגה שוחט: בנציבות מס הכנסה אמרו לי שיודעים מהצעת החוק, וגם שטרית אמר.

אברהם-בייגה שוחט: זאת אומרת, אין בעיה של אי הסכמה.

חיים דוקלר: יש בעיה.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר את מה שנאמר לי, ואם יש בעיה אז אני מציע שתעלה אותה.

אברהם-בייגה שוחט: מכל מקום, הבקשה היא וגם שטרית הציע, לשלב את זה שזה יבוא בתוך חוק ההסדרים.

אברהם-בייגה שוחט: ולכן, אם יוקפא החוק אז זה גם כן יוקפא.

אברהם-בייגה שוחט: אבל, התיקון יעשה כך שגם לגבי אלה שהם חברי התנועה הקיבוצית שהם מרוויחים ומקבלים משכורת,

אברהם-בייגה שוחט: ייעשה חישוב נפרד.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לקרוא מהפרוטוקול את דברי השר שטרית: "אדוני היושב ראש, הצעת החוק של אבו וילן מקובלת עלינו.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו מסכימים לה, וכמובן רק בשני התנאים הבאים שאבקש לציינם, והדברים נעשים בהסכמתו של וילן ועל דעתו.

אברהם-בייגה שוחט: ועדת השרים הציעה לחבר הכנסת וילן לתקן את הצעת החוק כך שתוצמד לחוק שיידחה במסגרת חוק ההסדרים ותחולתו תהיה מ-2007, וכן בתנאי שיכוסו בהצעת החוק ההגבלות ותנאים בתיאום עם משרדי האוצר והמשפטים.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת וילן הסכים לתנאים הללו ולכן אנחנו לא מתנגדים להצעת החוק".

חיים דוקלר: לא, הוא לא הסכים, כי ההצעה שמונחת בפניכם היא הצעה שלא כוללת את התנאים שאנחנו קבענו, והם לא תנאים כל כך קשים ומגבילים.

חיים דוקלר: לכן, אם חברי הוועדה יסכימו לקבל את התנאים שעברו את ועדת שרים לחקיקה - - -

יעקב ליצמן: בואו נכניס את זה עכשיו.

אברהם הירשזון: רבותיי, אני מציע כך.

אברהם הירשזון: הצעת החוק הזו כשהיא הוגשה היא הוגשה הרי לפני שהיה בכלל דיון במליאה.

אברהם הירשזון: מאחר ובדיון במליאה השר שטרית הסכים להעברתה בקריאה טרומית בתנאי שייעשו בה שינויים והמציע הסכים, מטבע הדברים השינויים נעשים בין הקריאה הטרומית לקריאה הראשונה וזה הזמן בוועדה.

אברהם הירשזון: לכן, הוא מוכן ללכת לקראתכם בשינויים האלה.

אברהם הירשזון: פה אתם תדונו איתו.

אברהם הירשזון: זה צריך להיות משולב בחוק הזה, בסעיף 57, שאנחנו לא נסיים את הדיון בו היום ולכן יש לך זמן לשבת עם אבו וילן כשהוא יחזור, כדי לסדר את העניין.

אברהם הירשזון: למה אנחנו לא נסיים את הדיון בסעיף 57?

אברהם הירשזון: משום שצלצל אליי השר פורז שהוא מגיש ההצעה, החוק שעבר, לא חוק ההסדרים, והוא נמצא בשליחות ממשלתית עכשיו בחו"ל.

אברהם הירשזון: הוא מגיע ביום רביעי והוא מאוד ביקש להשתתף בדיון.

אברהם הירשזון: אני חושב שזה הוגן לתת לו להשתתף בדיון.

אברהם הירשזון: זה קרה רק הבוקר כך שלא יכולתי להודיע לכם לפני כן.

אברהם הירשזון: לכן, יש לנו שתי אפשרויות היום: או שנפתח פה דיון היום ונקיים אותו עוד הפעם כשפורז יהיה פה, או שלא נקיים היום דיון ונדחה אותו כשפורז יגיע, ואז אני רק יכול להתנצל בפני אלה שהגיעו.

אברהם הירשזון: אני חושב שיהיה יותר טוב שהשר פורז גם יהיה בדיון.

אברהם הירשזון: אם זה מקובל עליכם - -

נסים דהן: מקובל.

אברהם הירשזון: - - אז לא נקיים את הדיון בנושא הזה היום, והעוזר של אבו וילן יודיע לו.

אברהם הירשזון: יש לו זמן לעשות את הדברים ואני מקווה שהוא יגיע איתם להסדרים ואז זה ישולב במסגרת הזו.

אברהם הירשזון: תודה רבה רבותיי.

אברהם הירשזון: ובכן, אנחנו לא נדון היום בסעיף 57, אנחנו עוברים לנושא הבא.

אברהם הירשזון: ד.

אברהם הירשזון: סעיף 59 מכס-הסמכה להטלת אגרות בעד בדיקות ביטחוניות – פקודת המכס

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לסעיף 59 הסמכה להטלת אגרות בעד בדיקות ביטחוניות, פקודת המכס.

נסים דהן: תשים לב שבסעיף הזה רוצים להפקיע ממך סמכויות.

נסים דהן: נושא האגרות חייב לחזור לוועדת הכספים.

נסים דהן: רוצים לתת אפשרות להטיל אגרות מהממשלה לשר האוצר בלי ועדת הכספים.

טלי דולן: לא אנחנו לא רוצים להפקיע סמכויות.

טלי דולן: קודם כל, אנחנו רוצים לתקן טעות שקיימת ברישא של סעיף 232 לפקודת המכס שבו נאמר שהממשלה רשאית להטיל אגרות שיש לשלם בעד רשיון, תעודה או טופס שהוצאו על פי פקודה זו ובדרך כלל.

טלי דולן: למעשה, לא הממשלה היא שמטילה את האגרות אלא שר האוצר הוא שמטיל את האגרות, את כל האגרות לפי פקודת המכס, במשך כל השנים.

נסים דהן: חוץ מהאגרות האלה.

טלי דולן: לא.

נסים דהן: אולי זה נעשה בכוונה תחילה.

נסים דהן: זה לא טעות, זה היה רציונל מובהק.

טלי דולן: לא.

טלי דולן: סעיף 232 הקיים שקיים מיום שנולדה פקודת המכס קובע שהממשלה רשאית להטיל אגרות.

טלי דולן: אנחנו רוצים לתקן את סעיף 232 רישא, כך שכל האגרות יוטלו על ידי שר האוצר ולא על ידי הממשלה כי ממילא שר האוצר הוא שמטיל את האגרות.

טלי דולן: לגבי השאלה שלך, כל אגרה צריכה לקבל את אישור ועדת הכספים של הכנסת לפי חוק יסוד משק המדינה, ולכן גם אם לא נאמר במפורש שהטלת האגרה היא באישור ועדת הכספים של הכנסת, היא תמיד באישור ועדת הכספים של הכנסת.

אברהם-בייגה שוחט: האם כל האגרות?

טלי דולן: כל האגרות.

שגית אפיק: זה לא רק אגרות, יש גם תקנות וגם את זה הם רוצים שזה יהיה באישור הוועדה.

אברהם-בייגה שוחט: באישור או בידיעה?

טלי דולן: באישור על פי סעיף 1 לחוק יסוד משק המדינה.

טלי דולן: מסים אגרות ותשלומי חובה אחרים שלא נקבעו בחקיקה, יאושרו על ידי ועדה מוועדות הכנסת וזה ועדת הכספים.

טלי דולן: לכן, ממילא הטלת האגרות תהיה באישור ועדת הכספים.

טלי דולן: מה שאנחנו מבקשים זה לאפשר לשר האוצר להטיל אגרות בעד בדיקת טובין, כי בעקבות המצב הביטחוני נעשות בדיקות ביטחוניות הרבה יותר חמורות בקבלת טובין למדינה, שלא היו לפני שלוש שנים.

טלי דולן: אנחנו רוצים להטיל אגרה כדי שהיא תכסה חלק מההוצאות שאגף המכס נושא בהן כדי לבצע את הבדיקות הביטחוניות האלה.

טלי דולן: מה שאנחנו מבקשים זה לתת הסמכה לשר האוצר לקבוע אגרה שתוטל בעד אותן בדיקות ביטחוניות.

אברהם-בייגה שוחט: האם זה על יבוא?

טלי דולן: על יבוא, כל היבוא לארץ.

אברהם-בייגה שוחט: האם זה יהיה גם על יבוא לצורך יצוא?

טלי דולן: יכול להיות כל יבוא.

אברהם-בייגה שוחט: אז מה אנחנו עושים?

טלי דולן: אנחנו נבוא עם האגרות.

טלי דולן: האם אתה רוצה שאני כבר בסעיף ההסמכה אכתוב: למעט על יבוא לצורך יצוא?

אברהם-בייגה שוחט: מדינת ישראל לקחה על עצמה את עניין הביטחון והיא מוציאה מיליארדים.

אברהם-בייגה שוחט: ישנו עכשיו היצואן שצריך לייצר בארץ.

אברהם-בייגה שוחט: הוא מביא את הסחורה ועכשיו יאמרו לו שהוא צריך לשלם 2,000 שקל על כל קונטיינר כי הוא צריך לעבור שיקוף, וזה יעלה לך את המחיר היצוא.

אברהם-בייגה שוחט: אחר כך יבואו ויגידו שהמונופולים מייקרים את היצוא, אולי זה מייקר את היצוא גם כן?

טלי דולן: אני מבינה את השאלה שלך, אני צריכה לבדוק את זה כי אני קוראת עכשיו את סעיף 62 שהוא הסעיף שמדבר על הטופס שניתן לך לצורך שחרור הטובין וכתוב שהטופס יינתן לאחת המטרות הבאות: צריכה בארץ, אחסנה, - - -, מעבר.

טלי דולן: השאלה היא מה זה "מעבר"?

טלי דולן: האם מעבר זה יבוא לצורך יצוא או שמעבר זה רק טרנספורט?

טלי דולן: אני מוכנה לבדוק את זה ולחזור עם תשובה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מציע שנדון כשתהיה בדיקה.

אהוד רצאבי: מה המצב היום?

טלי דולן: המצב היום הוא שאין אגרה על זה, אבל יש בדיקות.

יעקב ליצמן: איזה אגרות יש?

טלי דולן: יש מיליון אגרות, כל מיני טפסים.

יעקב ליצמן: האם יש אגרות שלא קשורות לביטחון ישירות?

טלי דולן: בוודאי.

טלי דולן: עמי סגל , האם זה בודק גם יבוא לצורך יצוא?

עמי סגל: כן, בהחלט.

אהוד רצאבי: רוצים להטיל אגרות כדי לממן את עלות הבדיקות.

אהוד רצאבי: האם התקנות והסכומים שייקבעו יובאו לאישור ועדת הכספים?

עמי סגל: בהחלט, אנחנו הגשנו כבר רשימה.

אברהם-בייגה שוחט: לפי דעתכם, כמה כסף זה צריך להכניס לשנה?

עמי סגל: עשינו את זה רק עלות, זה צריך להכניס לשנה משהו כמו 8.5 ועוד 3, בסביבות 11.5-12 מיליון שקל.

נסים דהן: כמה זה בערך לקונטיינר?

עמי סגל: קשה להגיד.

עמי סגל: לא הכנסנו עובדים בגלל שיש לנו את הכיסוי.

יעקב ליצמן: איזה אגרות יש לכם היום?

עמי סגל: יש לנו אגרה אחת שהיא אגרת מחשב.

עמי סגל: כל מי שמשתמש בשירותי היבוא והיצוא של מדינת ישראל, משתמש במשותף איתנו במחשב של מל"מ שהוא המחשב המרכזי שנותן את היבוא והיצוא במדינת ישראל.

עמי סגל: נדמה לי שההשתתפות היום היא בערך 2 שקלים או משהו כזה באגרת מחשב.

יעקב ליצמן: פעם ראשונה שאני שומע על אגרת מחשב.

עמי סגל: לא, זה כבר עשרים שנה.

יעקב ליצמן: אם יש אגרה כזו אז למה היא רק כאן ולא במקומות אחרים?

יעקב ליצמן: אם אני מבין נכון, חיפשו איזה אגרה על שירות שניתן.

יעקב ליצמן: אני חוזר לאגרת השמירה, אגרת הביטחון, הרי אין לדבר סוף.

יעקב ליצמן: האם אנחנו נתחיל לתת על כל דבר אגרת שמירה?

יעקב ליצמן: אני לא יודע אם יש היום אגרת שמירה בבתי ספר?

נסים דהן: בטח, הורים משלמים.

יעקב ליצמן: אני אומר כל הזמן שהולכת להיות אגרה על מעבר חציה.

אהוד רצאבי: עמי, אתה אומר היום שאתם תגבו את העלות הזו של 12 מיליון בשנה.

אהוד רצאבי: מי תוקע לידנו שמחר לא יחליט שר האוצר שזה מקור לגביית כספים נוספים בלי שום קשר לשום דבר ויכפיל את זה?

טלי דולן: באים אליכם.

אהוד רצאבי: כל דבר כזה יבוא לוועדה?

טלי דולן: בוודאי.

טלי דולן: דרך אגב, חבל שהיועצת המשפטית יצאה, אבל אני רוצה לומר שאנחנו באנו אליכם מטעמי זהירות, כי לפי הפרשנות המשפטית שלי אנחנו בכלל יכולים להטיל את האגרה בעד הביטחון הזה גם לפי הנוסח של 232 הקיים, כי 232 הקיים אומר שהממשלה רשאית להטיל אגרות בעד רשיון, תעודה או טופס שיוצאו לפי הפקודה.

טלי דולן: הפרשנות המשפטית שלי אומרת שאני לא אתן לך תעודה, אלא אם כן אתה עברת את כל הבדיקות הביטחוניות, ולכן אני יכולה להכניס את זה גם באגרה של היום.

טלי דולן: הפרשנות המשפטית שלי לא התקבלה.

טלי דולן: למען הזהירות החלטנו שאנחנו רוצים לבוא.

אברהם-בייגה שוחט: על ידי מי היא לא התקבלה?

טלי דולן: החלטנו יחד עם משרד המשפטים, יחד במשרד האוצר.

טלי דולן: אני עד היום טוענת שאנחנו יכולים לבוא עם האגרה החדשה כמובן, לאישור ועדת הכספים גם ללא סעיף ההסמכה שאותו אנחנו מבקשים לאשר.

טלי דולן: אני מזכירה לכם שאנחנו רק מבקשים לאשר את ההסמכה.

נסים דהן: עיקר הסעיף זה לא סעיף ההסמכה, אלא זה מהממשלה לשר האוצר.

טלי דולן: לא, לא.

טלי דולן: זה ממש תיקון טעות.

יעקב ליצמן: במה זכינו שאתם כן באים אלינו?

טלי דולן: אני אומרת לך, למען הזהירות, ממש למען הזהירות.

נסים דהן: מהי ההערכה שלכם?

נסים דהן: כמה זה יעלה לקונטיינר, לטונה?

עמי סגל: אי אפשר לבדוק את זה פר טונה, אי אפשר גם פר קונטיינר.

עמי סגל: לא עושים את החישוב כך.

נסים דהן: אז פר מה?

עמי סגל: להבדיל מבתי ספר או מעבר חציה, ההשקעה בבידוק הביטחוני ביבוא ובייצוא למדינת ישראל היא השקעה מעבר לאנשים, בציוד שאנחנו מחויבים בהתאם להנחיות גורמי הביטחון.

עמי סגל: זה אומר משקפים, מערכות אלקטרוניות, מערכות בידוק כלי רכב, מערכות בידוק מכל מין וסוג שהוא כמו שמתחייב לפי ההנחיות הביטחוניות.

עמי סגל: לכן, ההשקעה שהייתה עד היום על כתפי המכס, הייתה מאוד גדולה.

עמי סגל: אנחנו הלכנו למשקף בנמל אשדוד.

עמי סגל: חלק קיבלנו מכספי הסיוע האמריקאי, חלק גדול השקענו מכספים שלנו.

עמי סגל: קיבלנו עכשיו את המעבר דרך החלטת ממשלה של כל המערך של בידוק כלי הרכב עובר לאחריות המכס.

עמי סגל: זו השקעה עצומה בציוד.

עמי סגל: אין לנו כסף לכסות את כל הציוד הזה.

עמי סגל: הוא משמש את אותם יבואנים ויצואנים שפועלים במסגרת מדינת ישראל.

עמי סגל: בכל העולם כולל בארצות הברית הגדולה יש כבר אגרת ביטחון שהושתה על כל היבואנים והיצואנים, כולל אירופה, שלא נדבר על מדינות אחרות.

עמי סגל: אפשר לבדוק את זה.

עמי סגל: אנחנו כמעט המקום הבודד, היחיד, שלא השתנו את נושא אגרות הביטחון בגלל בעיות הביטחון, וכמו שאתם יודעים הם הלכו והתגברו מאז 11 בספטמבר.

עמי סגל: אני חוזר מכנס בז'נבה שהיה בתחום הזה.

עמי סגל: זה עוד הולך ומחמיר.

עמי סגל: אנחנו לא חישבנו את זה פר טונה או פר מכולה, אלא פר מערכות שאנחנו חייבים לקנות.

נסים דהן: אבל, אתה צריך לגבות מאנשים.

נסים דהן: זה חייב לפי מדד קבוע כדי שאנשים ידעו על מה הם משלמים.

נסים דהן: זה לא יהיה לפי צבע העיניים.

עמי סגל: לקחנו פחות או יותר את היקף הציוד שאנחנו צריכים לקנות או לחדש במשך שנה.

עמי סגל: בדקנו פחות או יותר כמה רשימונים יש ביבוא וביצוא במדינת ישראל ועשינו את החישוב.

נסים דהן: האם זה נעשה פר רשימון?

עמי סגל: פר רשימון.

נסים דהן: אבל, זה יכול להיות עט וזה יכול להיות מכונה.

נסים דהן: האם בשני המקרים ישלמו את אותה אגרה?

יעקב ליצמן: האם הכוונה היא שזה לא יהיה בשנה הבאה?

עמי סגל: זה לא ילך פר עט, זה ילך פר רשימון.

עמי סגל: אין רשימון על עט.

עמי סגל: רשימון הוא לא יכול להיות מתחת למחיר מסוים, מעל 5,000 דולר.

נסים דהן: 5.000 דולר ו-20,000 דולר יהיו אותו הדבר?

עמי סגל: זה לא אותו הדבר מפני שאנחנו ניקח את החלק היחסי.

עמי סגל: הבעיה היא לא זו.

עמי סגל: אני רוצה לחזור לשאלה של חבר הכנסת ליצמן על נושא הציוד, יש לנו היום בערך 14 משקפים.

עמי סגל: זה לא שאנחנו עושים שקט השנה ושיהיה לנו שקט במשך שבע שנים.

עמי סגל: חלק מהציוד הזה של המכונות הוא ציוד מתכלה.

עמי סגל: חלקים מתקלקלים, מנורה בתוך מכונה כזו עולה הרבה מאוד כסף.

עמי סגל: זאת אומרת, יש כל הזמן התחדשות של ציוד.

עמי סגל: יש מערכות שלא יכולות לעבוד מעל מספר מסוים של שנים ואנחנו חייבים להחליף אותן.

עמי סגל: כל עוד המצב הביטחוני הוא כזה, אנחנו צריכים את הציוד.

יעקב ליצמן: אז עדיף שתעשה על אחוז מסוים כמו עם המע"מ.

עמי סגל: יכול להיות שנעשה על סוג מסוים.

טלי דולן: יכול להיות, אנחנו נבוא אליכם עם התקנות.

עמי סגל: אנחנו נבוא אל ועדת הכספים ואתם תחליטו אם זה נראה לכם או לא.

עמי סגל: אנחנו מדברים כרגע על הקטע העקרוני.

טלי דולן: אני מזכירה לכם שאנחנו רק מדברים על ההסמכה.

טלי דולן: אנחנו נבוא עם התקנות אליכם.

יעקב ליצמן: אם לא אז אל תבואו אלינו.

יעקב ליצמן: אם כבר באתם אז זוהי עמדתנו.

יעקב ליצמן: אני לא מחפש את זה שתבואו אלינו עם דברים כאלו.

שגית אפיק: אבל, הם צריכים הסמכה.

טלי דולן: לדעתי, אנחנו לא צריכים גם הסמכה אבל באנו למען הזהירות.

שגית אפיק: לדעתי, אתם צריכים.

אהוד רצאבי: אני חושב שאנחנו מיצינו את הדיון בנושא הזה.

אהוד רצאבי: ההצבעות בין כה וכה לא תהיינה היום.

אהוד רצאבי: אני אומר את דעתי כרגע, אם זה יבוא בכל מקרה לאישור ועדת הכספים הרי שתהיה לנו אפשרות של control נוסף על זה, ונוכל להביע את דעתנו בבוא הזמן.

יעקב ליצמן: מה דעתך על לעשות אחוז?

אהוד רצאבי: אני חושב שזה צריך להיות פרופורציונלי למטריאה עצמה.

אהוד רצאבי: אתה לא יכול להטיל סכום זהה על יבוא של 10,000 דולר ועל יבוא של 100,000 דולר.

אברהם-בייגה שוחט: ומה אם זה עניין של נפח שעולה יותר בבדיקה?

אהוד רצאבי: אני מסכים איתך שאם זה נפח אז העלות של הערך של הנכס היא זהה.

אהוד רצאבי: אבל מצד שני, תתאר לך שאתה לוקח מוצר ואתה מייקר אותו.

אברהם-בייגה שוחט: אגרה אתה לוקח בהתאם לעלויות שלך.

אברהם-בייגה שוחט: אחד בא עם קונטיינר ענקי שהוא שווה 50,000 דולר ואחד בא עם קופסא ששווה עם מיליון דולר.

טלי דולן: יכול להיות שאנחנו נעשה משהו שהוא שניהם.

טלי דולן: באגרה אנחנו לא חייבים לתת יחס ישיר לשירות.

טלי דולן: מן הסתם נעשה משהו שהוא מתייחס גם לערך הטובין וגם לנפח.

טלי דולן: אנחנו גם נראה מה עושים בעולם.

עמי סגל: אנחנו מדברים בין 4 ל-24 שקל לרשימון, זה לא בשמיים.

נסים דהן: אם אלה הסכומים אז זה משהו אחר.

נסים דהן: בייגה חשש שיהיו אלפי שקלים לקונטיינר.

עמי סגל: לא, אין חשש כזה.

עמי סגל: גם המחיר שאנחנו לוקחים היום כאגרת מחשב, שזה מחשב שמשמש את כולם, הסכום הוא מאוד פעוט.

שגית אפיק: יש לי שאלה אליכם, ביקשתם להוסיף את ועדת הכספים, סעיף 232 מעבר לאגרות.

נסים דהן: גם את התקנות.

נסים דהן: את כל התקנות באישור ועדת כספים.

שגית אפיק: בסדר גמור.

אהוד רצאבי: בואו נקרא את הסעיף.

שגית אפיק: "בפקודת המכס, בסעיף 232", הסעיף עוסק בתקנות, "(1) ברישה, במקום "הממשלה רשאית", יבוא שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי", את זה הוספתי כשינוי.

שגית אפיק: "בפיסקה (2) אחרי "טופס" יבוא "לרבות אגרות בעד בדיקת טובין".

שגית אפיק: סעיף 2 עוסק בתקנות שהשר יכול להתקין בנוגע לאגרות שיש לשלם בעד רשיון, תעודה או טופס שהוצאו לפי פקודה זו ובדרך כלל, ואנחנו מוסיפים: לרבות אגרות בעד בדיקת טובין.

אהוד רצאבי: הישיבה מופסקת, היא תתחדש בשעה 11:30, תודה רבה.

בשעה 11: ה.

בשעה 11: הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס"ד-‏2003: סעיף 84- החלת חובה להגיש דוח על תנאי שכר של עובד ובעל תפקיד בגוף שנקבע כקופה ציבורית – חוק יסודות התקציב

אברהם הירשזון: אנחנו דנים בהצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), סעיף 84, מי מציג את הנושא?

אסי מסינג: אני אציג את הנושא.

אסי מסינג: סעיף 35 לחוק שירות המדינה (גמלאות) קובע הוראות בדבר הניכוי קופה ציבורית של אדם הזכאי לקצבת פרישה לפי חוק שירות המדינה (גמלאות), והמקבל גם משכורת מאוצר המדינה או מקופה אחרת שנקבעה כקופה ציבורית.

אסי מסינג: כדי להבטיח את יישומן של ההוראות על סעיף החוק כאמור, אנחנו מציעים להטיל חובה על גופים מתוקצבים וגופים נתמכים שהוגדרו כקופה ציבורית לפי החוק כאמור, למסור על הממונה על תשלום הגמלאות, פרטים בדבר המשכורת שמקבל אותו אדם.

אברהם הירשזון: תן לי דוגמאות.

גלעד ריקלין: נניח שהיה אדם שהיה בשירות המדינה תקופה מסוימת.

גלעד ריקלין: הוא פרש והוא מקבל גמלאות משירות המדינה.

גלעד ריקלין: הוא התחיל לעבוד בגוף מתוקצב, נניח עירייה מסוימת, והוא מקבל משכורת.

גלעד ריקלין: מצד אחד, הוא ממשיך לעבוד והוא מקבל משכורת מהעירייה.

גלעד ריקלין: מצד שני, הוא מקבל את הקצבה כאילו הוא לא עובד.

גלעד ריקלין: הוא מקבל פה תשלום כפול.

גלעד ריקלין: מה שאומר היום החוק שאתה יכול לנכות חלק מהקצבה שלו מהגמלה בגלל שהוא עובד, ולהוריד את הגמלה, כך שהוא יקבל גם שכר וגם גמלה, אבל הוא לא יקבל פה שתי משכורות כפולות.

גלעד ריקלין: הזה יפנה אלינו, ייתן לנו את הנתונים, כדי שנוכל לנכות לו, להקטין לו את הגמלה כך שהוא לא יקבל תשלום כפול.

אברהם הירשזון: אנחנו רצינו להציע אז בתוכנית הכלכלית משהו דומה.

אברהם הירשזון: אנחנו רצינו שזה יהיה יותר רחב.

אסי מסינג: את ההסדר האמור אנחנו רוצים להחיל גם לעניין חוק שירות הקבע (גמלאות) שיש שם בערך את אותו הסדר של ניכוי קופה ציבורית.

רוני קציר: אנחנו רוצים להוסיף משהו בנוסף לנוסח שהוצע עכשיו בפני הוועדה.

רוני קציר: הושמט הסדר נוסף שעובד בדיוק על אותו רעיון של ניכוי קופה ציבורית שזה הסדר לפי חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ובני משפחותיהם, שכולם זכאים לקצבה ובמידה שהם עובדים במקום שהוא קופה ציבורית, אנחנו רוצים להחיל את חובת הדיווח גם על הממונה.

רוני קציר: אם הוועדה תאשר אנחנו נעבוד על זה, תיקונים טכניים של הנוסח, ולהוסיף את ההגדרה של הממונה על הקיצבאות.

אברהם הירשזון: תודה, האם עוד מישהו רוצה להתבטא בנושא?

סמדר אלחנני: כן.

סמדר אלחנני: אני רוצה להזכיר לכם מה הסיבה לעשות זה.

סמדר אלחנני: זה בעיקר רלוונטי לגבי אנשים שמקבלים קצבת פרישה מוקדמת, כי הניכוי נגמר בגיל 65 או 60.

אבי אסייג: בקבע זה 55.

סמדר אלחנני: ההחמרה הזו רלוונטית לגבי מי שמקבל קצבת פרישה מוקדמת, והיא מאוד רלוונטית בעיקר למשרתי שירות קבע או כאלה שיש להם באמת פרישה מוקדמת.

סמדר אלחנני: מישהו שהוא זכאי כבר בגיל 65 לפנסיה מלאה בגין עבודתו וממשיך לעבוד בקופה ציבורית, לא מנכים לו.

גלעד ריקלין: זה לא החמרה, התיקון הוא רק למסירת מידע.

גלעד ריקלין: החוק קיים.

שגית אפיק: אבל, החובה קיימת.

סמדר אלחנני: אולי היה אפשר לראות רשימה מסודרת של קופות ציבוריות.

סמדר אלחנני: באיזשהו מקום יש פה איזשהי פגיעה, כי מה דורשים מהם?

סמדר אלחנני: דורשים מהם לתת את כל הפרטים על האנשים שעובדים אצלם.

סמדר אלחנני: אתם כותבים פה: תנאי שכרו של כל עובד או בעל תפקיד שהם מעסיקים, הזכאי לקצבה.

סמדר אלחנני: איך הם יודעים?

סמדר אלחנני: הם לא יודעים.

סמדר אלחנני: הכנסת מעסיקה אנשים שזכאים לקצבת פרישה.

גלעד ריקלין: הם יתנו את השמות עם תעודת זהות ותיעשה בדיקה על ידי המדינה.

גלעד ריקלין: זה לא כזה "סיפור".

אברהם הירשזון: מה את מציעה?

סמדר אלחנני: כדי שיהיה טעם בכל הדבר הזה, צריכה להיות הצלבת מידע שהיא פחות מותנית ברצון הטוב של קופות ציבוריות למסור.

סמדר אלחנני: באיזשהו מקום, הקופות הציבוריות לא מעונינות למסור את הרשימה.

סמדר אלחנני: למה להן "לדפוק" את האנשים שעובדים אצלן?

סמדר אלחנני: נניח ולא מילאתי את הטופס איך הם ידעו על זה?

אברהם הירשזון: אני חושב שביסודו של דבר זה דבר חשוב.

סמדר אלחנני: זה צעד מצוין.

סמדר אלחנני: אני הייתי מציעה שהמדינה לגבי כל אלה שמקבלים קצבת פרישה עד הגיל הזה, תעשה איזשהי הצלבת מידע הן מהמקור שלה, של רשימת האנשים שמקבלים.

סמדר אלחנני: בזה המדינה שולטת, לה יש את המידע הזה.

נסים דהן: האם יש בהוראה הזו סנקציה?

אסי מסינג: הסנקציה קיימת כבר בחוק יסודות התקציב לגוף מתוקצב וגוף נתמך שעובר על סעיף 33א.

אסי מסינג: סעיף 33 זה חובות דיווח של גוף מתוקצב וגוף נתמך לממונה על השכר והסכמי עבודה.

אסי מסינג: התיקון הזה מוסיף את החובות הללו לאותו סעיף.

אסי מסינג: סעיף 33 א(ה) קובע: ראה שר האוצר כי גוף מתוקצב או גוף נתמך לא קיים הוראה מהוראות סעיף זה, רשאי הוא לעכב סכומים שיש להעבירם לאותו גוף מתקציב המדינה, לרבות לפי כל דין.

נסים דהן: מה התיקון הזה בא לעשות?

נסים דהן: ממילא יש לך חובת דיווח.

אסי מסינג: לא, חובת הדיווח הקיימת כיום היא חובת דיווח אחרת.

אסי מסינג: אנחנו מוסיפים חובת דיווח לעניין הזה, לעניין ניכוי קופה ציבורית.

סמדר אלחנני: אני מציעה שהאחראים הן בשרות הקבע והן הממונה על השכר, יעשו את הקובץ שלהם של מקבלי קצבת פרישה עד הגיל, כי זה רק עד גיל מסוים.

סמדר אלחנני: ההצלבה הזו תיעשה משני מקורות.

שגית אפיק: סמדר, זה ייקבע בתקנות.

נסים דהן: האם אני יכול לקבל הסבר למה צריך את חובת הדיווח הזו?

אברהם הירשזון: כי ישנם אנשים ששירתו בשירות הציבורי וכשהם פורשים הם מקבלים פנסיה.

אברהם הירשזון: אחר כך, הם הולכים לעבוד במקום אחר.

אברהם הירשזון: הם מקבלים את זה כפול ואף אחד לא יודע אם הם עובדים שם או לא עובדים שם.

אברהם הירשזון: צריך לעשות להם את הניכויים.

נסים דהן: חובת הדיווח היא על העובד.

נסים דהן: הוא צריך לספר שהוא מקבל פנסיה.

נסים דהן: למה צריך להכניס לתמונה את הגוף?

נסים דהן: העובד עושה עבירה אז שהסנקציה תהיה נגד העובד.

נסים דהן: למה צריך לסבך פה את הגוף שנותן את השכר?

נסים דהן: העובד היה צריך לעשות תיאום מס.

נסים דהן: חובת התיאום היא על העובד.

נסים דהן: הוא היה צריך לדווח והוא כאילו יוצא פה בשלום מהסיפור.

אברהם הירשזון: בואו נעזוב רגע את הסנקציה.

אברהם הירשזון: הם רוצים להביא למצב כזה שהגוף עצמו יהיה חייב למסור להם דיווח על העובדים שעובדים כדי שיעשו את ההצלבה.

אברהם הירשזון: אני לא רוצה לפתור את העובד מהנושא הזה.

אברהם הירשזון: אבל, אתה גם לא יכול לפתור את הגוף מהחובה שלו למסור את המידע.

שגית אפיק: אגב, לגוף מתוקצב וגוף נתמך יש ממילא חובה למסור לממונה.

אברהם הירשזון: אנחנו באופן עקרוני בעד הסעיף הזה, אנחנו רוצים לבוא לקראתכם.

אברהם הירשזון: אנחנו רק לא בטוחים שהוא הגיע לבשלות מספיקה ואולי אפשר לעשות בו תיקונים על סמך הערות.

אברהם הירשזון: מאחר ואנחנו לא עושים היום הצבעות, אני מציע שאתם תשבו גם עם סמדר, גם עם דני ותנסו להגיע אולי לשיפור הסעיפים האלה כדי שהם יהיו יותר אפקטיביים.

אברהם הירשזון: אם לא הגעתם אז נלך על הסעיף הזה.

גלעד ריקלין: כבוד היושב ראש, אנחנו ישבנו וחשבנו על זה.

גלעד ריקלין: זה לא משהו שהכנו אתמול והבאנו היום.

גלעד ריקלין: יש שתי אפשרויות.

גלעד ריקלין: אפשרות אחת, שהמדינה תפנה לכל הגופים האלה ותגיד: אלה העובדים שמקבלים קצבה, בבקשה תנכו.

גלעד ריקלין: זה לא סביר, להפך.

גלעד ריקלין: זה עוד יותר יפגע בפרטיות.

גלעד ריקלין: האפשרות השנייה היא שהגוף הנתמך או המתוקצב, יפנה למדינה ויגיד את שמות האנשים ותעודות הזהות שלהם ויבקש לעשות בדיקה.

גלעד ריקלין: הגוף הזה מקבל כסף מהמדינה, זה דבר אלמנטרי שהוא ייתן את הנתונים למדינה כדי שהיא תוכל לבדוק.

גלעד ריקלין: המדינה תחזור אליהם.

אברהם הירשזון: אני הצעתי לכם הצעה, אתם יכולים לא לקבל אותה.

גלעד ריקלין: לא, אנחנו נקבל אותה.

אברהם הירשזון: לא זה המאבק שאני אנהל.

אברהם הירשזון: יש לנו ברוך השם מאבקים הרבה יותר חשובים פה בנושא התקציב וחוק ההסדרים.

אברהם הירשזון: אם אתם רוצים, תשבו על הנושא הזה.

שגית אפיק: אני מבינה שאופן הדיווח ייקבע בתקנות.

שגית אפיק: אני מבינה גם שאתם מעונינים שזה יהיה תקנות באישור ועדת הכספים.

שגית אפיק: גם בתקנות אפשר יהיה לפרט את מלוא הפירוט ולאו דווקא לעשות את הסיכום כאן בחוק.

אברהם הירשזון: בסדר.

רוני קציר: האם התוספת שלנו להוסיף את הממונה על הקצבאות מקובלת?

שגית אפיק: תכינו נוסח ותעבירו לנו לשם בדיקה.

סמדר אלחנני: החוק הזה קיים כבר הרבה שנים והמדינה צריכה לקיים אותו.

סמדר אלחנני: צריך באמת לדאוג שלא תהיינה שתי משכורות מקופה ציבורית עד גיל 65.

סמדר אלחנני: השאלה שלי היא, מה נעשה עד היום?

סמדר אלחנני: למה המדינה לא מצליחה לגבות את זה או לתקן את זה?

גלעד ריקלין: כי אין לה את האינפורמציה, היא לא יודעת.

קריאה: כמובן שעושים ניכוי לגבי חלק מהאנשים.

סמדר אלחנני: זאת אומרת שיש אנשים שהם "פראיירים", ה"פראיירים" מצהירים ומנכים להם שליש.

גלעד ריקלין: תגדירי את זה הפוך.

גלעד ריקלין: העבריינים לא מצהירים ולא מנכים להם.

אברהם הירשזון: רבותיי, אנחנו עוברים להקראת הסעיף, בבקשה.

שגית אפיק: "בחוק יסודות התקציב התשמ"ה-1985 בסעיף 33א", הסעיף עוסק בחובת דיווח של גוף מתוקצב וגוף נתמך, "אחרי סעיף קטן (ג) יבוא סעיף חדש (ג1): גוף מתוקצב וגוף נתמך שנקבעו על ידי הממשלה כקופה ציבורית לעניין סעיף 35 לחוק הגמלאות, ימסרו לממונה על תשלום הגמלאות במועד ובאופן שייקבעו בתקנות", אני מבינה שזה תקנות באישור ועדת הכספים ואני מוסיפה לנוסח, "דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי שכרו של כל עובד או בעל תפקיד שהם מעסיקים הזכאי לקצבת פרישה לפי הוראות החוק כאמור.

שגית אפיק: (ג2) גוף מתוקצב וגוף נתמך שנקבעו על ידי הממשלה כקופה ציבורית לעניין סעיף 33 לחוק הגמלאות למשרתי קבע, ימסרו לממונה על תשלום הגמלאות למשרתי קבע, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות", באישור ועדת הכספים, "דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי שכרו של כל עובד או בעל תפקיד שהם מעסיקים הזכאי לקצבת פרישה לפי הוראות החוק כאמור.

שגית אפיק: (2) בסעיף קטן (ד) אחרי ההגדה "הממונה" יבוא: "חוק הגמלאות" – חוק שירות המדינה (גמלאות) (נוסח משולב), התש"ל-1970: "חוק הגמלאות למשרתי קבע" – חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאות) (נוסח משולב), התשמ"ה-1985: "ממונה על תשלום הגמלאות" – ממונה על תשלום הגמלאות שמונה לפי סעיף 5 לחוק הגמלאות.

שגית אפיק: "ממונה על תשלום הגמלאות למשרתי קבע" - ממונה על תשלום הגמלאות שמונה לפי סעיף 43 לחוק הגמאלות למשרתי שרות קבע".

סמדר אלחנני: כתוב שהגוף ייתן דוח על בעל תפקיד שהוא מעסיק, הזכאי לקצבת פרישה לפי הוראות החוק כאמור.

סמדר אלחנני: נניח שהעובד לא הצהיר לו, אז מאיפה שהוא ידע?

סמדר אלחנני: הדוח הזה לא נותן כלום.

נסים דהן: מה עם גופים שהם לא גופים ציבוריים?

סמדר אלחנני: עורך דין פרטי שמעסיק קצין , מה איכפת לנו מה הוא עושה?

אברהם הירשזון: אנחנו לא מדברים על מצב שבו אתה מעסיק באופן פרטי.

אברהם הירשזון: תודה רבה לכם.

אברהם הירשזון: אני מאוד מעריך את זה שעבדתם על זה הרבה, אבל אפשר לדבר על זה.

גלעד ריקלין: נדבר.

גלעד ריקלין: ו.

גלעד ריקלין: שינויים בתקציב לשנת 2003

אברהם הירשזון: מספר פנייה לוועדה 641 644, בבקשה להסביר לנו.

שלומית נקש: העברות פנימיות בין החבלים ותוספת של מיליון וחצי לחבל הגולן.

אברהם הירשזון: רבותיי, האם יש למישהו הערות?

נסים דהן: כן.

נסים דהן: לוקחים ממשרד השיכון 3,700 אלפי ₪ בסעיף 70.

נסים דהן: מה זה סעיף 70 במשרד השיכון?

שלומית נקש: רזרבה כללית.

נסים דהן: לא מהרזרבה הכללית.

נסים דהן: סעיף פיתוח במשרד השיכון, פיתוח ופעולות שונות.

נסים דהן: מאיפה לוקחים?

נסים דהן: איפה משרד השיכון?

נסים דהן: הוא לא פה.

נסים דהן: האם הוא מסכים שייקחו לו?

נסים דהן: לוקחים ממשרד השיכון ונותנים למשרד החקלאות.

יולי מרוז: האם השאלה כרגע היא, למה לוקחים משיכון?

אברהם הירשזון: כן.

נסים דהן: אני רוצה לדעת מאיפה לוקחים בשיכון, האם זה בהסכמה של שר השיכון?

נסים דהן: האם שר השיכון יודע על זה?

אברהם הירשזון: יוליה, האם את יודעת להסביר?

יולי מרוז: אני לא מתעסקת בשיכון, ואני לא יודעת להסביר.

יולי מרוז: אני רוצה לשאול את מי שיודע להסביר את הפנייה הזו ומי שיודע להסביר לא נמצא כאן.

אברהם הירשזון: האם יש מישהו שיודע להסביר את הדברים האלה?

אברהם הירשזון: תודה רבה, אנחנו לא דנים בזה עכשיו.

אברהם הירשזון: יש לנו בעיה, באים אלינו ולא יודעים להסביר, חברי הכנסת צריכים לקבל הסברים.

אברהם הירשזון: לכן, לא נדון בפנייה הזו.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים למספר פנייה לוועדה 632 636 582, ראש הממשלה, חינוך, דתות, משפטים.

יצחק כהן: מי יכול להסביר לי מה זה?

אברהם הירשזון: פנייה זו מיועדת להעברת 15 מיליון לתקציב משרד המשפטים, למשרד ראש הממשלה, לצורך התאמת תקציב השכר.

אברהם הירשזון: האם מישהו יודע להסביר?

יולי מרוז: יש לי תשובה לשאלה הקודמת לגבי משרד השיכון.

אברהם הירשזון: בבקשה, נחזיר את זה.

יולי מרוז: הוסבר לי שהמקור שיוצא מתקציב משרד השיכון זה סיכום של שר השיכון עם שר החקלאות.

יולי מרוז: זה חקלאות ושר החינוך, זה גם שייך לתקציב החינוך.

יולי מרוז: זה סיכום פנימי.

יולי מרוז: אגף התקציבים, מכיוון שזה יוצא מאיזשהו כסף רזרבי שבתקציב משרד השיכון, מהווה פה צינור והוא לא התנגד לסיכום שבין השרים והוא עושה את ההעברה הזו.

יולי מרוז: אבל, הסיכום הוא בין השרים.

יולי מרוז: זאת אומרת, אם אתם רוצים לקבל הסבר בדיוק מה זה המקור הזה ומה מהות הסיכום, אז אפשר לשמוע משר השיכון עצמו.

נסים דהן: צריך להביא את שר השיכון.

אברהם הירשזון: האם מישהו יכול להסביר את פנייה 632, 636, 582?

יצחק כהן: איזה סלט יש פה?

יצחק כהן: כמה שרים?

1028: מי חיבר את שלושת המשרדים?

טמיר כהן: הם שולחים את זה כך.

יולי מרוז: תמיר, אנחנו באמת לא היינו מודעים לזה שהפנייה הזו עולה היום בדיון.

יולי מרוז: אני אסביר לכם את הפנייה.

יולי מרוז: יש פה כמה נושאים.

יולי מרוז: שניים מהנושאים קשורים אליי ואותם אני יודעת להסביר.

יולי מרוז: לגבי משרד ראש הממשלה ומשרד המשפטים שאליהם מועברים חלק מהמקורות, מדובר בהתאמת תקציב השכר של משרד המשפטים ומשרד ראש הממשלה.

נסים דהן: למי זה הולך, ליועצים?

יולי מרוז: תקציב השכר בכלל של המשרד.

נסים דהן: יש בכל משרד רזרבה לשכר, למה צריך לקחת מסעיף אחר לגמרי?

יולי מרוז: כי הרזרבה לשכר במקרה הספציפי הזה לא הספיקה.

יולי מרוז: הרזרבה לשכר לא במשרד המשפטים ולא במשרד ראש הממשלה, לא הספיקה על מנת ליישר את התקנות בסוף השנה בתקציב השכר.

יולי מרוז: לכל סעיף תקציבי יש רזרבה לשכר שלו, מה שנקרא רזרבה להתייקרויות בשכר, שמפשירים אותו במידת הצורך בסוף השנה.

נסים דהן: תעבירי את זה לשם ותעשי הפשרה.

יולי מרוז: לא, בשני המשרדים האלה הרזרבה להתייקרויות בשכר שתוקצבה בבניית תקציב 2003, לא הספיקה כי הרזרבה היא אחידה לכל המשרדים.

יולי מרוז: לא תמיד זה עונה על כל דרישות השכר של המשרד במהלך השנה, בלי שהיו איזשהם שינויים דרסטיים.

יולי מרוז: אבל, בסופו של דבר בשביל לסגור את תקציב השכר לשנת 2003 של משרד ראש הממשלה ושל משרד המשפטים, יש צורך לתגבר את התקציב ב-15,967 אלפי ₪ דרך הרזרבה הכללית.

יצחק כהן: איך זה הגיע לרזרבה הכללית?

יולי מרוז: זה נלקח מסעיף הוצאות אחרות, סעיף 83, ששם היו תקנות רזרבה שבהן לא היה ביצוע תקציבי.

יולי מרוז: הכסף נלקח משם, הועבר לרזרבה הכללית ונלקח מהרזרבה הכללית לצורך הכיסוי.

יצחק כהן: למה זה לא מופיע פה?

יולי מרוז: זה מופיע, צריכה להיות פנייה מקבילה להוצאות פיתוח אחרות.

יצחק כהן: איזה הוצאות פיתוח?

יצחק כהן: מה לא בוצע?

יולי מרוז: יש תקנות רזרביות שמיועדות לכל מיני פעולות ותקציבי פיתוח שונים.

יצחק כהן: אתם לוקחים את הרזרבה לפיתוח ומעבירה אותה לשכר וזה לגבי משרד ראש הממשלה ומשרד המשפטים.

יצחק כהן: מה קורה בחינוך ודתות?

משולם נהרי: האם זה האגף החינוך הדתי, יחידת המטה?

יולי מרוז: כן.

משולם נהרי: למה?

יולי מרוז: בתקציב משרד הדתות זה מועבר לתקציב של ישיבות.

יולי מרוז: לגבי תקציב משרד החינוך ומשרד הדתות אני צריכה לתת לכם תשובה מסודרת.

יצחק כהן: למה כל זה הדוק ביחד?

יצחק כהן: למה זה לא נעשה כל משרד בנפרד?

יולי מרוז: המקור התקציבי לכיסוי כל הנושאים האלה, גם של תקציב השכר במשרד ראש הממשלה וגם במשרד המשפטים, גם לנושא של חינוך וגם לנושא הדתות, הוא מאותו סעיף תקציבי שהוא 83.

יולי מרוז: מסעיף 83 לקחו את המקור והעבירו לרזרבה הכללית והעבירו את זה.

יצחק כהן: האם זה סעיף פיתוח בכל המשרדים?

יולי מרוז: לא, זה סעיף פיתוח כללי שהוא שייך למשרד האוצר בעיקרון.

משולם נהרי: האם זה מה שנקרא מקורות?

יולי מרוז: כן.

אברהם הירשזון: רבותיי, האם אתם רוצים לאשר את זה?

יצחק כהן: לא, מה קורה עם דתות וחינוך?

יולי מרוז: האם אתם רוצים לקבל הסבר למה זה הולך בדתות ובחינוך?

יצחק כהן: כן.

יולי מרוז: בסדר.

יצחק כהן: מה עם דתות וחינוך?

אברהם הירשזון: לא מאשר, כי אתם רוצים היום לעשות את המשחק שלכם וזה בסדר.

אברהם הירשזון: יש לי בעיה קשה מאוד עם צורת ההסברים של הממשלה כשהיא באה לוועדת הכספים, שאני מאוד לא מרוצה ממנה.

אברהם הירשזון: יחד עם זאת, כולכם יודעים, אתם לא חדשים בפוליטיקה, שזהו סוף שנה.

אברהם הירשזון: בסוף שנה עושים העברות מכאן ומשם.

אברהם הירשזון: אם אתם רוצים לעמוד על כל דבר אז גם אני אמצא את הדברים שאתם מאוד רוצים להעביר ואני גם לא אעביר אותם.

אברהם הירשזון: או שאנחנו הולכים להעברות ונעשה את הסדר פעם אחרת, כי בנושא של הסדר יש לי בעיה.

אברהם הירשזון: אני חושב שמזלזלים בי ובך ובכולנו.

אברהם הירשזון: יחד עם זאת, אנחנו יודעים שזה סוף שנה, ואנחנו יודעים שבסוף השנה החגיגה חוגגת ועושים את כל הדברים.

אברהם הירשזון: השאלה היא מה עושים?

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לפנייה 632, 636, 582, 639, 642 מי בעד ירים את ידו?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: תודה רבה.

טמיר כהן: אושר.

אברהם הירשזון: מספר פנייה לוועדה 476, הרשות השנייה, מי מנמק את זה?

טמיר כהן: לא נמצא.

אברהם הירשזון: מספר פנייה לוועדה 546, שר הפנים מציע שינויים.

ארז לייטן: מדובר בהעברות בין סעיפים שונים של המשרד בהתאם לתחזיות הביצוע של סוף השנה.

אברהם הירשזון: רבותיי, אני לא יכול, יש גבול לזלזול.

אברהם הירשזון: אנחנו ניפגש בשעה 13:30.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הישיבה נעולה.