הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2004-02-11 00:00

ישראל אייכלר: בוקר טוב לכולם.

ישראל אייכלר: בוקר טוב לאורחים, בוקר טוב לצופים בבית בערוץ 33.

ישראל אייכלר: אנחנו דנים היום בנושא שבפרלמנט רגיל במדינה רגילה הוא אחד הנושאים החשובים ביותר כי הוא נוגע לכל אזרח ואזרח.

ישראל אייכלר: בארצנו, אם לא מדובר על התנתקות או אי התנתקות מחבל עזה, אין לנושא של ניתוקים וחיבורים בבית לחברות הגז, החשמל והטלפון שום משמעות ואפילו חצי שורה לא תינתן לזה.

ישראל אייכלר: אבל בכל זאת זה צורך אזרחי יומיומי ואני בטוח שיש אזרחים שמתעניינים בזה, לכן אנחנו פונים לאנשים הצופים בנו בבית שיש להם עניין בנושא ניתוקי חשמל, גז, טלפון וחברות סלולאריות לשלוח עכשיו פקס לוועדה שלנו והתלונות המעשיות שיישלחו יועברו לכאן או יטופלו בהמשך.

ישראל אייכלר: באופן כללי, בכל ימות השנה אתם יכולים לשלוח את התלונות שלכם בכל עניין ששייך לפניות הציבור לפקס 6496184-02 או בדואר, לוועדה לפניות הציבור, הכנסת, ירושלים.

ישראל אייכלר: כל פנייה תענה ותטופל.

ישראל אייכלר: לגבי אנשים שאין להם חשמל בגלל שהם נותקו, אין להם יכולת לצפות בנו עכשיו כי אין להם חשמל ואין להם פקס כי אין להם חשמל, אז אתם שיש לכם חשמל פקססו ותודיעו לנו כי לא היינו מאמינים לעצמנו שיש 9,000 ניתוקי חשמל בחודש בישראל, וכאן המקום לשבח את חברת החשמל, שהיא אולי היחידה שמסרה לנו את כל האינפורמציה, ויש לה את כל האינפורמציה בצורה מסודרת על מספר הניתוקים, בעוד שלחברות הגז ולאחרים אין את המספר המדויק של הניתוקים החודשיים והשנתיים, או שלא נמסר לנו, אבל אני רוצה גם לשבח את חברת הגז ששיתפו איתנו פעולה, את חברת בזק.

ישראל אייכלר: עם חברות הסלולארי היה קצת יותר קשה מכיוון שחברת פרטנר כלל לא התייחסה.

ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור משמשת כברומטר של החברה לבעיות של אנשים שאין להם יכולת לשלם משכנתא.

ישראל אייכלר: לא הייתם מאמינים כל אלה שיושבים פה, ודאי שלא אלה שיושבים בבית, כמה עלה אחוז האנשים שלא מסוגלים לשלם חשבונות חשמל, מים וגז בשנתיים האחרונות.

ישראל אייכלר: בחברת החשמל יש בשנתיים האחרונות עלייה של 48% במספר הניתוקים של חשמל בבית לאנשים.

ישראל אייכלר: הווה אומר, אדם שיש לו מעט כסף, את חשבון החשמל הוא משלם, הוא לא יכול לשבת בחושך, ואם יש כל כך הרבה אנשים שאין להם כסף לשלם את חשבון החשמל עד שהגענו למצב של 48% עלייה במספר הניתוקים זה מראה קצת על מצב החברה, לידיעת אנשי האוצר אוכלי העוגות שקובעים את מחירי הלחם, שידעו לכמה אנשים אין כסף לשלם את חשבון החשמל.

ישראל אייכלר: נתון נוסף שיעניין את הציבור הוא שבאזור דרום מדובר על 53,276 ניתוקים של חברת חשמל בשעה שבאזור הצפון מדובר ב-29,000 ניתוקים.

ישראל אייכלר: באזור דן, שכולל את תל-אביב, מדובר ב-20,600 ניתוקים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, במרכז הארץ, במקום בו גרים האנשים הקובעים, יש כ-20,000 אנשים שאין להם כסף לשלם חשבון חשמל, מנתקים אותם והם יושבים בחושך.

ישראל אייכלר: אבל זה 20,000 לעומת הדרום, ששם זה 53,000, כמעט פי 3, שאלה 41% מכלל הניתוקים בארץ.

ישראל אייכלר: אגב, מישהו יכול לומר לי אם הדרום כולל את אשדוד?

קריאה: כולל את אשדוד.

דוד בולר: גם את רעננה, פתח-תקווה ונתניה.

דוד בולר: אנחנו נתנו את הנתונים על פי מחוזות חברת החשמל.

דוד בולר: החלוקה היא שהצפון הוא עד חדרה והדרום הוא מחדרה ונתניה דרומה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לברך את נציג הדרום, הרב יעקב מרגי, חבר הכנסת היחיד מבאר שבע.

ישראל אייכלר: אם היית מגיע לפני דקה היית מקבל פיק ברכיים.

יעקב מרגי: מהדרום אני כבר לא מופתע משום דבר.

ישראל אייכלר: בדרום יש 41% מכל הניתוקים בארץ, אבל מתברר שלפי מחוזות חברת החשמל גם רעננה בדרום אז אני כבר קצת יותר רגוע.

ליאור זרנקין: יש עוד נתון אחד שכדאי להבהיר - הדרום מתייחס ל-900,000 לקוחות, כאשר הצפון, שהוא גם מחוז הצפון וגם חיפה, כולל בסביבות 550,000 לקוחות, כך שהאחוז הגדול של מנותקים בדרום מתייחס לכמות הגדולה יותר של לקוחות.

ישראל אייכלר: קיבלנו את הנתון הזה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לברך את בנות כתב י"ב מבית הספר בית שולמית בירושלים שהגיעו להשתתף בדיון שלנו.

ישראל אייכלר: קצת נרגענו, אבל בכל זאת עדיין יש 129,294 ניתוקי חשמל בשנה.

ישראל אייכלר: עכשיו יש גם בעיות בחברות הגז, גם שם יש ניתוקים רבים, שמיד נדבר עליהם.

ישראל אייכלר: יש גם ניתוקי מים, כי העיריות עושות עם המים מה שהן לא עושות עם החשמל - העירייה מחברת את חשבון הארנונה עם המים ואדם שחייב ארנונה לעירייה וראש העיר וסגניו לא יכולים לטייל בעולם בגלל שאין תקציב אז מפסיקים לאיש שאינו משלם את המים.

יעקב מרגי: זה גם יותר חמור - אני יכול לשלם מים, ואני תמיד משלם מים, כך חינכו אותי הוריי, ואם העירייה תעשה עם הכסף הזה שימוש אחר חברת מקורות תנתק את כל היישוב בגלל שהעירייה לא שילמה למקורות.

יעקב מרגי: גם זו בעיה.

ישראל אייכלר: העניין הזה צריך טיפול - קודם כל לנתק את הארנונה מהמים.

ישראל אייכלר: שנית, אני רוצה לציין שבמדינות כמו אנגליה יש חוק שלא מנתקים חשמל.

ישראל אייכלר: אלא מה?

ישראל אייכלר: יש בית משפט, בית כלא וקנסות.

ישראל אייכלר: כשאני חייב למישהו כסף הוא יכול להוציא אותי מהדירה ולנתק אותי מהחשמל?

ישראל אייכלר: לא.

ישראל אייכלר: הוא יכול להזמין אותי לבית המשפט, בית המשפט יקבע את הקנסות ואת הדינים ואם אני לא אשלם אני אלך למעצר.

ישראל אייכלר: אולי כאשר נהיה חברה יותר מתוקנת חברת החשמל לא תוכל לסגור את החשמל, אלא תזמין את האיש למשפט.

ישראל אייכלר: אבל, עד אז אני רוצה להתרכז בדיון הזה דווקא במחיר החיבור והניתוק, גם של חברת החשמל, גם של המים, גם של הגז, גם של בזק וגם של הטלפונים הסלולאריים.

ישראל אייכלר: כי אם אני יוצא מנקודת הנחה שיש אנשים שאין להם כסף לשלם את חשבון החשמל ומטילים עליהם ריבים וקנסות - דיינו.

ישראל אייכלר: למה צריך לשלם את מחיר החיבור יותר מאשר ההוצאה הקיימת?

ישראל אייכלר: בזמנים עברו היו צריכים להביא את האינסטלטור של העירייה כדי לנתק את השעון והאיש היה צריך להתחבר אחר כך בלי שעון עד שיחזרו ויחברו את השעון.

ישראל אייכלר: היום רוב הניתוקים והחיבורים נעשים על ידי מחשבים, אם כי בחברת החשמל יש גם צורך לבוא עד הבית, אבל זו לא עלות כזו שמצדיקה 80 ₪ רק על חיבור וניתוק.

ישראל אייכלר: כי על מי מטילים את אותם 80 ₪?

ישראל אייכלר: על אותו איש שלא היה לו כסף לשלם.

ישראל אייכלר: אני חושב, ואולי הוועדה תחשוב כך, שזה בלתי תקין לחייב אדם בחיבור ובניתוק.

ישראל אייכלר: אותו הדבר בבזק ובטלפונים הסלולאריים.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שחברת סלקום אמרה שבחודשים הראשונים היא לא לוקחת כסף על חיבור וניתוק אבל אם עבר חודש או שלושה חודשים ולא התחברת חזרה אתה משלם 200 ₪ עבור החיבור מחדש.

ישראל אייכלר: עוד נקודה היא שאתה משלם גם על הניתוק וגם על החיבור, וזה כבר כפל.

ישראל אייכלר: כפל משלם רק גנב, אדם שלא היה לו לשלם לא צריך לשלם כפל, מספיק שניתקת לו ולקחת ממנו מחיר ניתוק, אז כשהוא משלם תחבר אותו באותו מחיר.

ישראל אייכלר: למה ניתוק בנפרד וחיבור בנפרד?

ישראל אייכלר: כנ"ל לגבי חברות הגז.

ישראל אייכלר: ישנה בעיה נוספת.

ישראל אייכלר: סליחה שאני ממעט כל כך בפתיח, מדובר בנושא רחב ואנחנו נעשה המשך דיון על כל דבר בנפרד.

ישראל אייכלר: יש עניין שחברת החשמל על פי חוק איננה יכולה לעשות ויתורים והנחות ולהתחשב במצבו הסוציאלי של הבנאדם, בעוד שעיריות וחברות אחרות יכולות להתיישב עם הבנאדם, לוותר קצת על קנסות ולעשות פריסות יותר נוחות.

ישראל אייכלר: חברת החשמל מאוד מוגבלת בחוק ויכול להיות שנצטרך לעשות שינוי בחוק בעניין הזה.

אריה כרמון: אני מבקש לתקן - אנחנו העברנו תגובה מפורטת ב-21/1 עם כל הפרטים עליהם נשאלנו.

אריה כרמון: העברנו את כל מה שנתבקשנו להעביר.

קריאה: זה לא הגיע לוועדה.

אריה כרמון: יכול להיות.

ישראל אייכלר: יש לנו פה חוברת של כ-25 עמודים עם כל התשובות לשאלות ששאלנו ומשום מה נעלמה התשובה של חברת פרטנר.

ישראל אייכלר: אנחנו ניתן את רשות הדיבור הראשונה לצרכנים.

ישראל אייכלר: יושבת פה חני מונין מרשות ההסתדרות לצרכנות, אני רוצה שתמקדי את הנושא במה שנוגע לצרכן, בעיקר לעניין החיבורים והניתוקים כי אם נתרחב גם לעניין הריבית והקנסות לא נסיים היום.

חני מונין: הקולגה שלי מהעמותה לצרכנות ממהר.

רונן רגב כביר: אני צריך ללכת לישיבה נוספת.

ישראל אייכלר: נציג המועצה לצרכנות, בבקשה.

רונן רגב כביר: אני רוצה להתייחס לנושא ניתוק של שירותים חיוניים.

רונן רגב כביר: קודם כל, הנושא הוא מאוד בעייתי ואנחנו מאוד מברכים על התיקון שהוצע כאן על ידי יו"ר הוועדה לחוק משק החשמל כדי לטפל בנושא הזה.

רונן רגב כביר: מדובר בפתרון שהתחילו להזכיר באמצעות משרד הפנים בנושא המים והוא מקובל מאוד במדינות באירופה.

רונן רגב כביר: העיקרון הוא שכשמדובר בשירות חיוני שהניתוק שלו משאיר אנשים בלי אמצעי קיום בסיסיים הניתוק צריך להיות סנקציה אחרונה והוא גם לא יכול להיות לשיקול דעתו של הספק בלבד, צריך להיות גורם ציבורי שבודק את העניין, מאפשר פריסת חובות ומחליט אם אין ברירה באמת או שאפשר למנוע ניתוקים.

ישראל אייכלר: מה זה גורם ציבורי?

ישראל אייכלר: בעירייה אלה נציגי ציבור, מה יש בחברת חשמל או בחברות הגז?

רונן רגב כביר: בחברת החשמל זה בהחלט חסר, הרכב ועדה מסוג זה שמוצע כאן עם נציגות של משרדי הממשלה הרלוונטיים כארגון צרכנים זה בהחלט הרכב שיכול לתת מענה לצורך הזה ולתת את הייצוג הראוי לתושב.

רונן רגב כביר: אני לא רוצה להתייחס לפרטי הפרטים של ההצעה, יכול להיות שיש מקום למעורבות של העובד הסוציאלי שמטפל בעניין, אלה פרטים יותר קטנים, אבל בגדול ועדה שזו מתכונת הפעולה שלה והיא זו שמכריעה בנושא הזה.

ישראל אייכלר: בעניין העובד הסוציאלי אני רוצה לומר לך שחשבנו על זה ולא כל אדם שיכול לשלם חשבון חשמל והולכים לנתק לו את החשמל הוא מקרה סוציאלי שנמצא בטיפול מחלקת הרווחה.

ישראל אייכלר: אפשר להגיד שרוב האנשים היום לא מטופלים במחלקת הרווחה, לכן העובד הסוציאלי קצת מיותר בעניין הזה.

רונן רגב כביר: אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה.

רונן רגב כביר: כעיקרון, העיקרון נראה לנו חשוב, ראוי ובאמת הכרחי, בעיקר לאור הנתונים שהצגת כאן בפני הוועדה.

רונן רגב כביר: מעבר לזה, לעניין השירותים האחרים עליהם מדובר, אנחנו בהחלט חושבים שלכל היותר אם יש עלויות לפעולות של ניתוק וחיבור אז בנושא כזה המקסימום שניתן לחייב בו הוא העלות התפעולית וצריך לבדוק את העלות התפעולית הזאת, זה לא משהו שצריך להשאיר לשיקול דעתן שלה חברות, כי בכל מיני תחומים וענפים משתמשים בסוג כזה של פעולות בין היתר גם כסנקציה וכאמצעי הפעלת לחץ, ואני לא רוצה להתייחס לענף ספציפי.

רונן רגב כביר: חשוב מאוד שתהיה מעורבות לגבי הנסיבות.

רונן רגב כביר: אני לא נכנס כרגע לשאלה האם יש עלות רק לחיבור או גם לניתוק, מהי העלות ומהי עלות מתאימה, אלה דברים שכל רגולטור צריך לבדוק בנושא הספציפי, אבל בהחלט זה נושא שהמקסימום שצריך להתיר לגבות בו הוא העלות התפעולית ולא שקל מעליה.

רונן רגב כביר: אני רוצה להוסיף נקודה שנוגעת ספציפית לבזק.

רונן רגב כביר: היא לא עוסקת ישירות בניתוק קו לחלוטין אבל היא קשורה מאוד לנושא שאנחנו, המועצה, מעלים כבר מספר שנים ולצערנו הוא עוד לא הגיע לפתרון.

רונן רגב כביר: יש בבזק הסדר שנקרא "תשלום קבוע מופחת", שהוא אמצעי שנועד להקל על חסרי אמצעים את נטל התשלום החודשי.

רונן רגב כביר: לצערנו, התשלום הזה נמנע ממי שמשיקולים כלכליים חוסם את הקו שלו לשיחות יוצאות.

רונן רגב כביר: כלומר, אותן משפחות מעוטות יכולת שכל מה שהן יכולות להרשות לעצמן זה להחזיק את הקו כדי לקבל שיחות נכנסות, מונעים מהן את הזכאות לתשלום קבוע מופחת ודווקא הן צריכות לשלם את התשלום הקבוע המלא.

רונן רגב כביר: אנחנו פנינו מספר פעמים, אנחנו מאוד נשמח אם גם בנושא הזה תהיה התקדמות.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: גב' מונין, יש לך מה להוסיף מצד הצרכן עצמו?

חני מונין: בוקר טוב לכל מי שקם הבוקר, שטף את הפנים, שתה קפה או תה, התפנה בשירותים והמים ירדו שם וגם התפנק במקלחת.

חני מונין: אני מאמינה ומקווה שלרוב האנשים פה לא קרה שניתקו להם את המים או את החשמל.

חני מונין: לי, במקרה, כן ניתקו פעם אחת את המים, כשהייתי סטודנטית.

חני מונין: פשוט שכחנו לשלם או שהחשבון נעלם ויומיים היינו בלי מים זורמים.

חני מונין: קשה לתאר את החוויה הקשה הזאת ואת הפגיעה בכבוד של הבנאדם כשאין לו מים זורמים.

חני מונין: חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, התשנ"ב-1992, שתוקן ב-1994, דיבר על כבוד האדם וגם במגילת העצמאות מדובר על הנושא הזה.

חני מונין: אנחנו ברשות מבחינים בין ניתוק חשמל ומים לבין ניתוקים אחרים.

חני מונין: אנחנו רואים את הנושא של חשמל ומים כמו לחם, בפירוש.

קריאה: היום לא כל כך טוב להשוות ללחם, גם את זה לקחו.

חני מונין: דווקא היום אנחנו חושבים שיש להשוות ולחזור אחורה, שהמחיר של הלחם יישאר כמו שהיה.

חני מונין: אנחנו חושבים שמדובר פה בשני שירותים שאי אפשר למדוד אותם כספית.

חני מונין: לכן דיברתי על כבוד האדם ועל הצרכים הבסיסיים שלו, כשבטח רובכם כאן מכירים את פירמידת הצרכים של מסלו שמדברת על הצרכים הבסיסיים של האדם.

חני מונין: מדינת ישראל, שמתיימרת להיות מדינת רווחה, חייבת לדאוג לשני הצרכים הבסיסיים האלה.

חני מונין: היות שאנחנו בהחלט חושבים שיש טעם כן לדרוש תשלום, או תשלום חלופי, עבור השירותים האלה, אנחנו אומרים שלגבי מי שאין כיום כסף יש דרכים אחרות לקחת ממנו את התשלום, כמו למשל לעקל רכוש פחות חיוני מחשמל ומים.

חני מונין: מי שיש לו רכב בבית, מי שיש לו טלוויזיה, וידאו או דברים כאלה, אפשר לעקל את זה, אבל להשאיר את החשמל ואת המים.

חני מונין: יש דרכים חלופיות אחרות שאפשר שוועדה שתתכנס תחשוב עליהם, כמו לקחת כספים מקצבאות מסוימות של ביטוח לאומי.

קריאה: ראש הממשלה כבר לוקח את זה, לא נשאר בשביל זה.

חני מונין: לא נשאר הרבה אתה אומר, אבל שוב אנחנו אומרים - לא לנתק, לא את החשמל ולא את המים.

חני מונין: כמובן לא כל משפחה שלא משלמת חשבונות היא באמת נזקקת ולכן צריכות גם חברת החשמל וגם מקורות לשתף פעולה עם העיריות במחלקות הרווחה ולראות מי באמת נזקק.

חני מונין: לכן אני קוראת פה לנציגי הציבור בכנסת לשקול מחדש את הנושא של ניתוקים.

ישראל אייכלר: את מדברת על חשמל ומים, מה עם טלפון?

חני מונין: אנחנו מדברים על חשמל ומים, טלפון זה מצרך פחות חיוני.

ישראל אייכלר: את מדברת על לא לנתק בכלל?

חני מונין: לא לנתק בכלל.

ישראל אייכלר: ולגבי טלפונים?

חני מונין: זה כבר סיפור אחר, אפשר לחיות בלי טלפונים, תמיד יש לשכן או משהו כזה, אבל כשאתה צריך מים קצת קשה ללכת לשכן ולהתקלח אצלו.

ישראל אייכלר: למה אני שואל?

ישראל אייכלר: כי יש 555,000 מנויים שנותקו בניתוק דו כיווני בשנת 2003 בבזק.

קריאה: אלה לא מנויים, אלה קווים.

ישראל אייכלר: לכל מנוי יש היום כמעט שני קווים.

ישראל אייכלר: לגבי מחיר החיבור והניתוק, אני חושב שהוא הדין גם לגבי טלפון.

ישראל אייכלר: זה שזכותה של בזק לנתק את הקו אם אתה לא משלם זה ברור מאליו, זה לא כמו חשמל ומים, אבל אין מקום לחייב על ניתוק ועל חיבור, בפרט בבזק שזו לחיצת כפתור במחשב, להבדיל מחברת המים והחשמל שכן צריכות לעשות איזושהי טרחה.

חני מונין: אין ספק.

חני מונין: אני רוצה לציין שאנחנו נמצאים בתקופה מיוחדת.

חני מונין: בשבוע האחרון כולנו יודעים לאיזה מיתון נקלענו ואם מסתכלים מבחינה ביטחונית לפעמים מדינת ישראל מגדירה את עצמה כמצב חירום, ובמצב חירום יש חוקים אחרים.

חני מונין: גם מבחינה כלכלית אנחנו במצב חירום.

יעקב מרגי: מצב חירום לא הוכרז, למרות שאנחנו במצב חירום.

חני מונין: אנחנו במצב חירום כלכלי, כל אחד יודע.

יעקב מרגי: חוקית זה לא הוכרז.

חני מונין: לכן צריכים להחליט על מצב חירום כלכלי ולתת חוקים אחרים לאותה תקופה, עד יעבור זעם.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: אני מעביר את רשות הדיבור ליו"ר התנועה להגינות שלטונית, מרדכי איזנברג.

ישראל אייכלר: ממך הייתי מבקש להתייחס לחיבור שהעיריות עושות בין ארנונה ומים, האם זו הגינות שלטונית לחבר חוב שאני חייב לעירייה עם המים שאני משלם?

מרדכי איזנברג: לשאלתך, הדבר אסור על פי פסיקה וחקיקה.

מרדכי איזנברג: אין לכרוך את תשלום הארנונה יחד עם תשלום המים.

מרדכי איזנברג: לצערנו הרב, זה רק בכתובים.

מרדכי איזנברג: באופן מעשי העיריות, רובן ככולן, אכן כורכות את הדברים.

מרדכי איזנברג: אמנם הן לא עושות את זה בריש גלי, אבל למעשה מרבית העיריות שולחות שובר תשלום שבו אמנם מפורטות הדרישות השונות למים וארנונה, אולם השורה האחרונה היא סך כל החיוב.

מרדכי איזנברג: למעשה, הצרכן, על מנת שיוכל לשלם את המים בנפרד ובכך להינצל מחרב הניתוק של המים צריך לגשת למשרדי העירייה ולהתחנן שיאפשרו לו לשלם את המים בנפרד.

מרדכי איזנברג: אנחנו עתרנו בנושא הזה, ובהמשך לדברי קודמתי - בנושא הזכות החוקתית למים.

מרדכי איזנברג: בין יתר הסעדים שביקשנו היה גם הסעד הזה, שהעיריות תפרדנה את חשבון המים ותשלחנה שני שוברים, על מים בנפרד ועל ארנונה בנפרד.

ישראל אייכלר: כמו שאני לא ידעתי ודאי גם הצופים לא יודעים, שאסור לעירייה לנתק את המים למי שחייב ארנונה.

מרדכי איזנברג: כן, אנחנו לא יודעים את זה, העיריות והיועצים המשפטיים יודעים את זה.

ישראל אייכלר: היועצים המשפטיים יודעים, אבל זכותו של האזרח לומר: "אני משלם את המים, ארנונה עדיין אין לי, אני אשלם יותר מאוחר" ואסור לנתק לו את המים.

מרדכי איזנברג: אין ספק בזה.

מרדכי איזנברג: תרמנו גם לעניין הזה שאספקת המים היא זכות חוקתית, כמובן שלא הגנו על אלה שרוצים להשתמט מהתשלום, אלא טענו שכמו חמצן, דרגה אחת מתחת לזה זו אספקת המים.

מרדכי איזנברג: יש להפריד בין החובה לשלם על המצרך הזה לבין החובה של המדינה לספק אותו.

מרדכי איזנברג: החובה הזאת מעוגנת בחוק יסוד: כבודה אדם וחירותו, התשנ"ב-1992, כפי שהנשיא ברק חידש אותו, וגם בחוק המים, בו יש סעיף לפיו כל אזרח רשאי לקבל מים.

ישראל אייכלר: שלא לדבר על רשויות שחייבות כסף למקורות וקורה שמקורות מאיימת או אפילו סוגרת את המים לעיר שלמה.

מרדכי איזנברג: בהחלט, גם זה ראוי לגנאי, למרות שבפסיקה של בית המשפט הדבר זכה לגושפנקא, זאת אומרת שמקורות רשאית לנתק מים ליישובים.

מרדכי איזנברג: יש לי מספר חדשות בעניין הזה, אבל לפני כן אני רוצה להאיר על עוד עניין: העיריות עושות שימוש בסמכות הדרקונית שלהן לנתק מים ללא שיקול דעת.

מרדכי איזנברג: גם אם קיימת להן סמכות כזאת בחוקי העזר, בוודאי לא קיימת להן סמכות להפריט את השירות הזה.

מרדכי איזנברג: לא ייתכן למנות חברת גבייה מסחרית שלאחר שקיבלה הוראה לנתק האיש שבא לבצע בפועל את הניתוק הוא איש חברה מסחרית שמקבל על זה בין 100 ל-120 ₪ ואין לו שיקול דעת לא לעשות את זה.

מרדכי איזנברג: נניח שהוא בא למשפחה בה יושבים שבעה, משפחה מאוד נזקקת, אנשים על כסאות גלגלים שצריכים את המים ממש לסיעוד, וראיתי מקרים כאלה, אין לו שיקול דעת - הוא מנתק ובורח, הוא אפילו לא יוצר מגע עם הצרכן, מה שלא קיים בחברת חשמל, נדמה לי, שם כן יוצרים מגע מסוים.

מרדכי איזנברג: העניין הזה בוודאי ראוי לכל גנאי, לא ייתכן שאיש חברה מסחרית יעשה את זה ולא עובד עירייה.

ישראל אייכלר: רק בנושא המים זה קורה שהעיריות שוכרות חברות פרטיות לניתוק מים?

מרדכי איזנברג: למיטב ידיעתי, מרבית העיריות עושות את זה עם מים, אני לא יודע מה לגבי דברים אחרים.

ישראל אייכלר: למשל, בחשמל זה לא קורה, עושה את זה החברה עצמה.

ישראל אייכלר: גם בחברות הגז?

מרדכי איזנברג: אלה עובדים שלהם בדרך כלל.

ישראל אייכלר: כי מה שאמרת פה זה דבר מאוד חמור, שהעירייה מעונינת לקחת חברה ואז לחברה יש עניין אחד - לנתק, כי היא מקבלת תשלום על כל ניתוק.

מרדכי איזנברג: בהחלט, אתה לא יכול להתווכח עם עובד החברה.

ישראל אייכלר: ביקשנו את נציג משרד הפנים ורצינו אפילו מישהו מהלשכה המשפטית של משרד הפנים, אבל כנראה שמשרד הפנים עסוק בדברים אחרים.

מרדכי איזנברג: בעניין הזה אני רוצה לדווח על התקדמות דווקא שנוגעת למשרד הפנים, שבעקבות העתירה שלנו לבג"ץ הגענו לסיכום עם משרד הפנים ולשכת היועץ המשפטי לממשלה על הגבלת הסמכות של העיריות לנתק מים.

מרדכי איזנברג: הדבר פורסם בחוזר המנכ"ל מספר 6 באוקטובר שנה שעברה ומשום מה זה לא הובא לידיעת הציבור.

מרדכי איזנברג: יש שם בשורה שלאחר שתיושם בפועל ייתכן שניתן ללמוד ממנה פרטים מסוימים גם לגבי יתר השירותים.

מרדכי איזנברג: אני רוצה בקצרה לומר כמה נקודות שהוזכרו בנוהל הזה:

מרדכי איזנברג: ניתוק המים יהיה רק על חוב מעל 300 ₪, לא פחות; תינתנה שתי התרעות לפני הניתוק; הניתוק יהיה רק 30 יום לאחר ההתרעה האחרונה.

מרדכי איזנברג: אלו צעדים טכניים, עד היום בחוקי העזר של העיריות היה מדובר בהתרעה אחת וניתוק 5 ימים לאחר מכן.

מרדכי איזנברג: לגבי חייבים, כמובן שאין הכוונה לעודד אי תשלום של מים או כל שירות אחר, אבל אנשים נצרכים, שמחלקת הרווחה מכירה אותם, ייעשה איתם הסדר תשלומים לחייב השרוי במצוקה כלכלית.

מרדכי איזנברג: כשיש אדם שלא יכול לעמוד גם בהסדר התשלומים שנקבע איתו, וכמובן לאחר אישור ועדה מקצועית של מחלקת הרווחה, נקבע בחוזר המנכ"ל שיהיה איסור לנתק מים לחייב כזה כאשר הוא צורך 3 מ"ק מים לנפש לחודש.

מרדכי איזנברג: אני חושב שזה הישג כביר במושגים של ההתנהלות עד היום שלה רשויות הציבוריות ואולי ניתן ליישם את זה גם לגבי שירותים אחרים.

ישראל אייכלר: לגבי הנקודה האחרונה עליה דיברת - 3 קוב מים לנפש - אנחנו בדקנו במשרד התשתיות ושם נאמר לנו שצריכת מים לנפש נעה בין 3 ל-6.9 מ"ק לחודש.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שמשרד הפנים נותן אפשרות למינימום של מים, זה לא להתקלח ולא לשתות.

ישראל אייכלר: חוזר המנכ"ל הזה, שהוא מאוד חשוב, צריך להיות הרבה יותר רחב ולדבר על 7 קוב מים ולא על 3.

ישראל אייכלר: אני רוצה לחזור למען דעת הצופים - ישנן רשויות מקומיות שמחברות את תשלום הארנונה לתשלום המים ומשתמשות באיום ניתוק המים לגבי גביית ארנונה.

ישראל אייכלר: צריכה להינתן היכולת לשלם את חוב המים בלבד, במנותק מחוב הארנונה.

ישראל אייכלר: אנחנו נבקש, אולי גם במסקנות, שיהיו שני שוברים לתשלום.

קריאה: יש בקשה כזאת.

ישראל אייכלר: יש רשויות שמחברות את שוברי התשלום לאחד.

קריאה: זה לא בחוק.

ישראל אייכלר: צריך לתקן את הדבר הזה, שהעירייה תשלח חשבון ארנונה, שזה דבר אחד, וחשבון מים, שזה דבר אחר.

קריאה: יש בקשה כזאת לפני בג"ץ שעומד להכריע בה בימים הקרובים.

ישראל אייכלר: בינתיים כל אזרח צריך לדעת שיש לו זכות לשלם את המים והוא צריך גם לשלם את הארנונה, אין לו ברירה, אבל מבחינת ניתוק המים אסור לעירייה לנתק את המים בשביל ארנונה.

ישראל אייכלר: יש לנו המון פונים, כמעט רוב הפניות שלנו הן בנושא ניתוק מים, חשמל, גז, משכנתא שלא יכולים לשלם, בית חולים או דברים כאלה.

ישראל אייכלר: לכן לא הזמנו לכאן את הפונים שפנו אלינו, אבל ביקשנו מעו"ד ליפלי, יועצת משפטית מעמותת סנגור קהילתי, לייצג את האנשים שפונים.

עו"ד רות ליפלי: אני רוצה לתקן, כן הבאנו פונה והיא יושבת אתנו כאן.

קריאה: אולי תדבר קודם הגברת ואחר כך נדבר על הכלל.

ישראל אייכלר: נשמע את גב' ליאורה סעדון, פונה שהגיעה באמצעות העמותה לסנגור קהילתי.

ישראל אייכלר: אחת הסיבות שאנחנו לא הבאנו פונים היא כי היינו צריכים להביא לפה קהל גדול וכל מי שלא היה מוזמן היה שואל: "למה?

ישראל אייכלר: הבעיה שלי הרבה יותר גדולה", לכן אני מודה לעמותה לסנגור קהילתי על שהבאתם פונה.

עו"ד רות ליפלי: הבאנו פונה לדוגמה, בזמן שהיא תדבר אני אחלק דפים עם שתי דוגמאות נוספות.

עו"ד רות ליפלי: אלה שלושה מקרים מתוך רבים.

ליאורה סעדון: בוקר טוב, אני ליאורה סעדון, תושבת הקטמונים.

ליאורה סעדון: כרגע אקח את המקרה שלי ספציפית, אבל במקרה הספציפי שלי מדובר בקהילה רחבה שהמצב שלה כמו שלי.

ליאורה סעדון: שלשום הבעתי הביתה והחשמל שלי נותק.

ליאורה סעדון: זה היה בתאריך 8/2.

ליאורה סעדון: התקשרתי לחברת החשמל וביקשתי להגיע אתם להסדר והם בשום פנים ואופן לא הסכימו להגיע איתי להסדר.

ליאורה סעדון: בחברת חשמל אני נקראת "לקוח חמור".

ליאורה סעדון: חשבונות החשמל שלי לא משולמים לפני שאני מקבלת התרעות, וגם על ההתרעות אין ביכולתי לשלם אלא אם כן מגיע המנתק.

ליאורה סעדון: אם זה מנתק עם טיפת לב יש מקום להתפשר והחשמל מחובר, אם לא - החשמל מנותק.

ליאורה סעדון: זה מה שקרה ביום ראשון.

ליאורה סעדון: החשבון שהיה לפני יום ראשון הוא של שמונה חודשים שלא שילמתי, כשכל פעם פניתי לחברת חשמל עם סיבות כדי שלא ינתקו לי ואז לקחתי הלוואה גדולה, הלוואה משוק שחור של דולרים, כדי לשלם את חשבון החשמל.

ישראל אייכלר: כמה החוב?

ליאורה סעדון: החשבון האחרון ששילמתי ביום ראשון היה 832 ₪.

ישראל אייכלר: על 832 ₪ היית צריכה לקחת הלוואה?

ליאורה סעדון: לא, על החשבון לפני כן, ששמונה חודשים לא הצלחתי לשלם.

ישראל אייכלר: כמה זה היה?

ליאורה סעדון: 2,900 ₪.

ליאורה סעדון: אני שילמתי ביום ראשון חשבון חשמל ועומד עוד חשבון אחד של חשמל כשמאתמול אני כבר מועמדת לניתוק.

ישראל אייכלר: של 800 ₪?

ליאורה סעדון: של 857 ₪.

ישראל אייכלר: ריבית וקנסות מורידים לך?

ליאורה סעדון: בכל פעם שיש ניתוק וחיבור מדובר ב-80 ומשהו שקלים.

ליאורה סעדון: אני לא מדברת על הריבית על זה שלא שילמתי בזמן, אז החשבון נהיה כבר 103 ₪ יותר, 102 ₪ יותר, תלוי בתקופת הזמן שלא הצלחתי לשלם את חשבונות החשמל.

ליאורה סעדון: אם אני פונה לחברת המים שם זה עוד יותר אסון.

ליאורה סעדון: גם בחברת המים אני מועמדת לניתוק, הגעתי איתם להסדר.

ישראל אייכלר: בירושלים יש את חברת הגיחון, שהיא חברת מים עצמאית.

ליאורה סעדון: הייתי בחברת הגיחון, הגעתי איתם להסדר של 370 ₪ כל חודש חוץ מהשוטף.

ישראל אייכלר: כמה החוב של המים?

ליאורה סעדון: אני חייבת 12,000 ₪ מים וכמעט 15,000 ₪ ארנונה.

ישראל אייכלר: במצב שלך אין לך זכות לקבל 90% פטור מארנונה?

ליאורה סעדון: כשעברתי את ניתוח הלב לפני 8 שנים הייתה לי זכות של 75% הנחה.

ליאורה סעדון: גם אז לא יכולתי לתת את הכסף כדי שיפטרו אותי מהארנונה והמים.

ליאורה סעדון: עשיתי הוראת קבע אבל הפכתי להיות לקוח מוגבל, כך שכל הוראות הקבע חוזרות אחת אחרי השניה.

ליאורה סעדון: כלומר, אם יש לי חשמל בבית מנותקים המים, אם יש לי מים מנותק הטלפון.

ישראל אייכלר: לא לקחנו בחשבון בכל הדיון את הדבר המדהים שאנחנו שומעים פה, שבדרך כלל אותה משפחה, אותם אנשים שאין להם איך לשלם את חשבון החשמל, גם אין להם איך לשלם את חשבון המים.

ליאורה סעדון: איש חברת חשמל שנכנס אלינו לשכונה כבר מכיר בית-בית בשכונה.

ליאורה סעדון: הוא עומד חסר אונים.

ליאורה סעדון: אני אומרת שוב, אני לא פונה רק בשמי, אני פונה בשם כל הקהילה שלנו, כל מחוסרי היכולת האלו.

ליאורה סעדון: כשילד בא הביתה ורואה שניתקו את החשמל, או את המים, או מרים את הטלפון ואין טלפון, זה אסון.

ליאורה סעדון: בהערה לדברים שחני אמרה, אני רוצה לומר שטלפון זה כן דבר חיוני משום שכשלי אין טלפון בבית אני נמצאת בחרדה איומה.

ליאורה סעדון: שלושת הדברים האלו הם דברים עליהם מקימים את הבית, וכשאתה הולך לחברת המים ואומר להם: "שוב ניתקו את המים", כשהאדם בא לנתק הוא לא מסתכל עליך, הוא לא רואה אותך, הוא מנתק והולך.

ליאורה סעדון: זה שפל.

ליאורה סעדון: אתה מרגיש שאתה עצמך כמו ג'וק שדורכים עליו.

יעקב מרגי: גברת סעדון, לפני שאשאל את היועצת המשפטית כמה שאלות וכן את חברת החשמל, אני מבקש שתספרי לנו ולצופים בבית רקע משפחתי.

יעקב מרגי: ספרי לנו מה את עושה, מה הרקע האישי שלך.

ישראל אייכלר: השאלה אם את מוכנה מבחינת החשיפה.

יעקב מרגי: כמובן.

ליאורה סעדון: אני אמא לשלושה ילדים, יש לי בן בצבא ושתי בנות בבית.

ליאורה סעדון: יש לי בעל מחוסר עבודה, אלא אם כן יש לו עבודות מזדמנות.

ליאורה סעדון: אני עובדת כמט"בית עם זקנים ומרוויחה 2,500 ₪.

ישראל אייכלר: כמה שעות ביום?

ליאורה סעדון: 6.

ליאורה סעדון: שכר השעה שלנו הוא 17.99 ₪.

ישראל אייכלר: למען הצופים - מט"ב זה אדם שסועד איש זקן או אישה זקנה.

ישראל אייכלר: קודם כל, זו עבודת קודש, זו מצווה גדולה וזו עבודה קשה ומפרכת.

ישראל אייכלר: לא מדובר פה באישה שלא עובדת או לא רוצה לעבוד, היא עובדת ועובדת קשה והיא לא יכולה לשלם את חשבונות החשמל והמים.

ליאורה סעדון: בפירוש אני אומרת לך.

ליאורה סעדון: אני כבר לא מדברת על דברים אחרים, כמו בית ספר ודברים כאלו, זה מחוץ לתחום, הוצאנו את זה.

ליאורה סעדון: אני מדברת על דברים בסיסיים, שבנאדם קם בבוקר, או ילדים שהולכים לבית ספר, או הבן שבא מהצבא, אלה הדברים הבסיסיים שילש צריך לקבל בבית.

ישראל אייכלר: הלילה לא היה חשמל בבית שלכם?

ליאורה סעדון: ביום ראשון ניתקו לי את החשמל.

ישראל אייכלר: באיזה שעות בדרך כלל מנתקים?

ליאורה סעדון: ניתקו את החשמל בתשע וחצי בבוקר, כשבתשע וחצי בערב אותו יום חיברו אותו.

ישראל אייכלר: אחד הדברים שביקשתי במסקנות הוועדה זה שחברת החשמל, גם אם היא מנתקת, שלא תנתק בשעות אחר הצוהריים והערב כי אז האדם לא יכול לסדר את התשלום והוא נשאר בלילה בחושך.

דוד בולר: הניתוקים מתבצעים בשעות העבודה הרגילות, עד השעה 14:00.

דוד בולר: אם הלקוח משלם באותו יום את החוב מחברים אותו באותו יום עד חצות.

ליאורה סעדון: אני שילמתי אחרי שהילדה עלתה לשכנה, השכנה שאלה אותה מה היא עושה בשעות כאלה אצלה והיא אמרה לה שניתקו את החשמל, אז השכנה נתנה לי שיק על סך 832 ₪ לתאריך 28 לחודש הזה.

רונית מושל: אני רוצה להוסיף שהשכנה הזו שנתנה לה את השיק גם היא מנותקת מדי פעם מהחשמל, גם היא אישה נזקקת, היא פשוט עשתה את זה מתוך טוב לב.

ישראל אייכלר: על זה נאמר 'אל תבטחו בנדיבים, בבן אדם שאין לו תשועה'.

ישראל אייכלר: אל תלך לאנשים שיש להם הרבה כסף, בן אדם שאין לו, שם תקבל תשועה.

ישראל אייכלר: אולי השכנה הזו יכולה להיות הישועה.

יעקב מרגי: כשאין חשמל ומים אנחנו לא נשאל מה שאר הדברים שחסרים, זה ברור, אין ספק בזה.

יעקב מרגי: אלה דברים בסיסיים בבית, אנחנו כבר רואים את התמונה בהמשך.

רונית מושל: ליאורה סעדון היא אחת מקבוצה מאוד גדולה של אנשים שאני נפגשת איתם, שחייבים סכומים דומים או גדולים מהם.

רונית מושל: אני נתתי שתי דוגמאות, מדובר באנשים שמנותקים חדשות לבקרים, לפחות פעם בחודש, מנותקים מהחשמל ובמצב טוב מחברים אותם עוד באותו יום.

רונית מושל: אנחנו יודעים על משפחות שמחוברות רק כי הן לא יכולות לעמוד בתשלום של חשבון חשמל, בטח לא בתשלום של הקנסות, הריביות הקצוצות ומה שדיברנו עליו קודם לכן - הוצאות הניתוק והחיבור מחדש.

רונית מושל: כנ"ל לגבי מים.

רונית מושל: יש לנו הערכות על מאות אנשים שמנותקים ממים, שחלקם מחוברים באופן פירטי, לא חוקי.

רונית מושל: אני לא מכירה את האנשים באופן אישי אבל ההערכה היא משהו כמו 500 משפחות רק באזור הקטמונים.

יעקב מרגי: לא אחת אתם נדרשים לנסות לפתור בעיה שהיא באמת לא מסובכת בעידן מאוד ממוחשב - להפוך את חשבונות החשמל לחד-חודשיים ולא דו-חודשיים.

יעקב מרגי: אני יודע שזה עושה לכם קצת עבודה וקצת ייקור בהוצאות ניהול, אבל היום בהרבה משפחות לפחות אחד מהמפרנסים בבית מובטלים, להחזיק חשבון חשמל דו-חודשי כבד עליהם ואז נוצר מצב של חוב מתגלגל ומתרבה.

יעקב מרגי: אני רוצה לפנות ליועצת המשפטית - לפעמים, אם אני רוצה להיות הנצלן במדינה ולפעמים גם פושע וללכת ולחגוג על חשבון ספקי שירותים וחברות יצרניות אני יכול לעשות את זה ואחר כך ללכת לפשיטות רגל ואיחוד תיקים וליפול על כתפיה באמצעות החוק.

יעקב מרגי: לעומת זאת, אני לא יודע אם בשירותים החיוניים האלה ניתן להגיע לאיחוד תיקים ופריסת חובות.

יעקב מרגי: אני מכיר מקרים של אנשים שהייתי מכניס אותם לבית סוהר, סליחה על הביטוי.

יעקב מרגי: אנשים שבמזיד עשו דברים כאלה, הלכו להחזר חובות ומשלמים 50 ₪ לחודש לכ-8 זכאים.

יעקב מרגי: לעג לרש.

יעקב מרגי: החוק נותן את האפשרות הזאת.

יעקב מרגי: השאלה מה לגבי משפחה שאני לא חושד בה שהתחברה לאיזה מפעל שתצרוכת המים שלו גדולה, אלא תצרוכת ביתית למשפחה טיפוסית במדינה שלנו, והגיעה לצבירת חובות כאלה קשים, כשהיא מט"בית ובעלה מדי פעם עובד, ואני יודע מה זה היום במצב של המשק מדי פעם עבודות מזדמנות, סליחה שאני כזה פסימי, אבל אני לא נותן לה סיכוי לצאת מהמצב הקשה הזה שלה בשנתיים-שלוש הקרובות.

יעקב מרגי: השאלה מה הסעד המשפטי שעומד למשפחות כאלה.

עו"ד רות ליפלי: קודם כל, אני רוצה לצאת מהמקרה הפרטי של גב' סעדון לקבוצה שמופעלת בסנגור קהילתי, קבוצה של נשים שמתמודדת עם נושא העוני באופן גלובלי.

עו"ד רות ליפלי: העניין של מים וחשמל זה אחד השירותים הבסיסיים כדי לחיות בכבוד שהקבוצה מתמודדת איתם.

עו"ד רות ליפלי: אנחנו מדברים על אנשים שרוצים לשלם את החובות שלהם, לא על אנשים שמשתמטים.

עו"ד רות ליפלי: אנשים שחוסכים, שבאמת משתמשים במינימום של המינימום של החשמל, שסוגרים את כל החלונות והדלתות, לובשים עוד בגדים, לא קונים תרופות ולא קונים מזון רק כדי לשמור על קיום מינימלי בכבוד.

עו"ד רות ליפלי: הדרך של הקבוצה להתמודד עם הנושא הזה דרך אספקט אחר כדי לאפשר את הקיום הזה בכבוד - הקבוצה פנתה לרשות לשירותים ציבוריים חשמל בבקשה לקבוע תעריף שונה לאוכלוסיות מוחלשות וגם לקבוע סל מינימום של חשמל שיאפשר לאנשים לחיות בכבוד.

עו"ד רות ליפלי: כמו שאמר הרב אייזנברג לגבי מים, שיהיה סל מינימלי למים, כמו שיש דיור ציבורי, אנחנו מבקשים שיהיה סל מינימום של חשמל שיאפשר לאנשים לחיות ולא להיות מנותקים מחשמל, ושייקבע תערוף שונה על קריטריונים סוציו-אקונומיים, גם על פי גיל, להתייחס לקשישים או למשפחות שיש להם קטינים או חסרי ישע, וגם על פי מיקום גיאוגרפי.

עו"ד רות ליפלי: אנחנו יודעים שעל הירושלמים או על אנשים מהצפון עובר חורף קשה, לפי זה שייקבע תערוף שונה לאוכלוסיות מוחלשות.

עו"ד רות ליפלי: אנחנו חושבים שהחוק כיום מנוגד לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, שניתוק מחשמל צריך להיות רק על פי צו של בית משפט ושהכללים שהותקנו לפי התקנות של חוק משק החשמל, ספק אם יעברו בביקורת משפטית של בית משפט עליון כי הן נוגדות את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, מכיוון שהן לא מאפשרות לאנשים כמו גב' סעדון, שהם קבוצה מאוד רחבה בציבור, לחיות בתנאי דיור מינימליים.

עו"ד רות ליפלי: אנחנו לא מדברים על תנאי דיור הולמים או סבירים, אלא על מינימליים.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין פה שח"כ משה כחלון הגיש הצעת חוק משק החשמל, לפיה לא יפסיק ולא יעכב ספק שירות חיוני באספקת החשמל לצרכן נזקק רק בשל כך שאותו צרכן אינו משלם עבור אספקת החשמל, והוא כותב פה בדברי ההסבר שכל אדם יהיה זכאי למכסה מינימלית של חשמל לצרכים ביתיים בסיסיים, אפילו אם אין ביכולתו לשלם לספק החשמל.

ישראל אייכלר: אני רוצה לפנות לחברת החשמל, אולי זה שייך יותר לרשות החשמל, ולשאול אתכם האם יש לכם סמכות חוקית להגיע להסדר עם גב' סעדון או עם הרבה אנשים אחרים ולוותר להם קצת על הריבית, על ההצמדה או על מחיר החיבור והניתוק?

ליאור זרנקין: על פי חוק ועל פי אמות המידה של הרשות הציבורית לחשמל אנחנו מנועים מלתת הנחות או לוותר על אי אילו מהתשלומים שקבעו לנו באמות המידה.

קריאה: רק על המחיר, ריבית אתם לא חייבים לגבות.

ליאור זרנקין: נמצא פה הרגולטור, הוא ודאי יתייחס לזה.

ישראל אייכלר: אז אתה אומר שאי אפשר.

ישראל אייכלר: אתה אמרת משהו שמאוד תפס את האוזן שלי.

ישראל אייכלר: בוודאי אתה אומר אמת, אבל האמת הזאת מאוד מרגיזה.

ישראל אייכלר: אתה אומר שחברת חשמל היא חברה ממשלתית ועל פי חוק חברות ממשלתיות חובה עליה לפעול על פי שיקולים עסקיים בלבד.

ליאור זרנקין: אמת.

ישראל אייכלר: ועוד יותר - החשמל אינו יכול לשמש כלי לטיפול במצבו הסוציאלי של הלקוח.

ליאור זרנקין: אמת.

ישראל אייכלר: זה לא מרגיז אותך?

ליאור זרנקין: זה לא מרגיז אותי, זאת המציאות.

ליאור זרנקין: חברת חשמל היא חברה עסקית, היא לא יכולה לבוא כתחליף או כפתרון.

יעקב מרגי: חשוב לומר פה לצופים שחברת חשמל היא מונופול.

יעקב מרגי: אין לי ברירה אחרת.

יעקב מרגי: אם אני לא מרוצה ממך אין לי איך להחליף אותך, אלא אם כן אהיה עבריין ואתחבר לא יודע למה.

קריאה: כנ"ל לגבי בזק.

ליאור זרנקין: אנחנו פועלים על פי החוק.

ליאור זרנקין: למרות שהחקיקה נותנת לנו את האפשרות לנתק את החשמל במועדים מסוימים וקבועים ידינו איננה קלה על השלטר בנושא הזה.

ליאור זרנקין: דווקא מנהלת הוועדה שלך יכולה להעיד על כך.

קריאה: נכון.

ליאור זרנקין: אנחנו מטפלים בנושא הזה בדחילו ורחימו.

ליאור זרנקין: ההנחיות שלנו לעובדים להתייחס ללקוחות האלה שנמצאים במצוקה כבית הלל ולא כבית שמאי.

ליאור זרנקין: אבל, אנחנו חייבים לדאוג לתזרים המזומנים של החברה, כי אם החברה לא תדאג לתזרים המזומנים מצבה יהיה כמצב הרשויות המקומיות.

ליאור זרנקין: אני רוצה להעיר פה שבמקרה אתמול השר שטרית אמר לראשי הרשויות המקומיות: "קחו דוגמה מחברת החשמל, תנהלו את העניינים כפי שהיא מנהלת אותם ואז לא תגיעו למצב בו אתם נמצאים בכך שאתם לא גובים את הארנונה שאתם צריכים לגבות".

ישראל אייכלר: אבל זה שאתם לוקחים רק בכרטיס אשראי, גם זה רק לפי החוק?

ישראל אייכלר: יש אנשים שאין להם כרטיס אשראי, בפרט האנשים שמנתקים להם את החשמל.

ליאור זרנקין: אנחנו לא לוקחים רק בכרטיס אשראי, אנחנו לוקחים גם בשיקים וגם באמצעי תשלום אחרים.

ליאור זרנקין: הבעיה היא שאנחנו מגיעים עם האנשים שנמצאים במצוקה להסדרים, פורסים להם את החובות במידת האפשר ועד כמה שאפשר, אבל הם לא יכולים לעמוד גם בפריסת החובות.

ליאור זרנקין: האנשים האלה לא מסוגלים לשלם.

ליאור זרנקין: פיצול חשבון החשמל מדו-חודשי לחד-חודשי במקרים האלה לא יפתור את הבעיה.

יעקב מרגי: הוא יקל.

ליאור זרנקין: אנשים שנמצאים במצוקה, אנחנו באים לקראתם בדרכים אחרות.

יעקב מרגי: הבנאדם במצוקה, הוא לא חושב ריאלית.

ליאור זרנקין: הרב אייכלר, אתה אתמול, במקרה, הפנית אליי פניה של אישה אחת עם ארבעה ילדים שחייבת כ-7,000 ₪.

ליאור זרנקין: אישית דיברתי איתה בטלפון וביקשתי להגיע איתה להסדר.

ליאור זרנקין: אמרתי לה לשלם אלף ₪ ואת השאר אפרוס לה לשנה, היא אמרה לי: "אתה צוחק ממני, אין לי שקל אחד בכיס כדי לשלם", אז איך אתה יכול לפנות אליי?

יולי תמיר: כמה עולה לכם הוזלת החשמל עבור עובדי חברת החשמל?

יולי תמיר: מה העלות של זה, וכמה זה יחסית לסכום שאתם מקבלים כתוצאה מגביית הריבית ועלות הניתוקים?

יולי תמיר: אתם נותנים הנחות מפליגות לעובדי חברת החשמל.

קריאה: חינם!

יולי תמיר: חלקם.

יולי תמיר: כמה זה עולה לכם לעומת ההכנסה שלכם ממה שאתם גובים עבור ניתוקים, ואם היו לכם חובות אבודים כמה חובות אבודים הייתם יכולים להרשות לעצמם אם הייתם מפסיקים את ההפקרות במתן חשמל חינם לעובדי החברה?

ליאור זרנקין: אני לא רוצה להיכנס לזה, אני לא חושב שזה נוגע לעניין.

יולי תמיר: אתה אומר שאתם צריכים להיות רווחיים, יש הרבה דרכים להיות רווחיים.

ליאור זרנקין: לא, אני לא מדבר על להיות רווחי.

ליאור זרנקין: את הרווח שלנו קובעת הרשות הציבורית לחשמל.

ליאור זרנקין: אני מדבר על תזרים מזומנים שחברת החשמל צריכה לעמוד בו כדי לקיים את עצמה.

יולי תמיר: גם אני מדברת על אותו תזרים מזומנים, רק שאפשר לגבות את הכסף באופנים שונים ומקהלים שונים.

יולי תמיר: אפשר לגבות אותו על ידי זה שתתנו לעובדים שלכם חשמל ב-50% הנחה ותתנו הנחה, או אפילו תחליטו שיש חובות אבודים במקרים מסוימים כשיש צרכים סוציו-אקונומיים, ואפשר לגבות את זה באופן אחר, על ידי זה שאתם נותנים לעובדי חברת החשמל הנחה מופלגת ומהאנשים האלה אתם גובים.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שתי נקודות: ראשית, ליאור זרנקין נמצא בקשר עם הוועדה שלנו, נדמה לי ששני לילות לפני פסח חיברתם את החשמל למשפחה שלא היה לה לשלם, ואני רוצה לציין שבכל פעם שאנחנו פונים לחברת החשמל לא הייתה פעם אחת שחברת החשמל לא חיברה מיד לפי פנייתנו.

ישראל אייכלר: אבל, היות שיש כאן מגבלה חוקית שהם לא יכולים לוותר, אני רוצה לבשר לך שהגשתי אתמול הצעת חוק במשק החשמל להקים ועדה מיוחדת לשירותים ציבוריים שמטרתה להקל בפירעון תשלומי החשמל בשל מצבו הכלכלי של החייב.

ישראל אייכלר: בוועדה הזאת יישב נציג שר התשתיות, נציג משרד הרווחה ונציג ארגון צרכנים כך שהוועדה הזו תהיה מוסמכת להגיע להסדר פריסה או מחיקה, וזאת בהתבסס על מצבו הכלכלי של האזרח.

ישראל אייכלר: יש פה עוד הרבה סעיפים טכניים.

ישראל אייכלר: זה יאפשר לכם להיות הרבה יותר גמישים בעניין תשלומי החשמל.

ישראל אייכלר: ממשרד התשתיות נשמע את יו"ר הרשות לשירותים ציבוריים לעניין החשמל, מר דוד אסוס.

ישראל אייכלר: מה משמעות התואר הזה?

דוד אסוס: לשאלתך, הרשות הזו לא שייכת למשרד התשתיות, היא רשות עצמאית.

דוד אסוס: מדובר ברשות ממשלתית שהוקמה ב-1996, רשות שמפקחת על נושא החשמל ובפרט על חברת החשמל.

דוד אסוס: לסוגיה שאנחנו דנים בה היום - משק החשמל השתנה בבסיס חוק משק החשמל מ-1996, כשאז הסתיים הזיכיון של חברת החשמל, זיכיון של 75 שנה, ומ-1996 חברת החשמל פועלת כחברה ברשיון שמפוקחת על ידי רשות ציבורית שאני עומד בראשה, כשהרשות קובעת את אמות המידה לתשלומי החשמל.

ישראל אייכלר: כלומר, יש לכם סמכות להגיד לחברת החשמל לוותר לאנשים במצב מסוים?

דוד אסוס: לא.

דוד אסוס: זה המצב כפי שנמצא כרגע, כשמ-1996 הסטטוס של חברת חשמל השתנה והוא ממשיך להשתנות בהדרגה.

דוד אסוס: עוד דבר אחד שקורה בחברת חשמל, על פי החקיקה האחרונה, הוא שעל חברת החשמל יותר ויותר להצטמצם בעלויות כדי לארגן את עצמה למצב של תחרות במשק החשמל בתוכנית רב שנתית.

דוד אסוס: כללי המשחק בצורה זו או אחרת השתנו.

דוד אסוס: כשחוק משק החשמל קבע והקים את הרשות ב-96' הוא עשה דבר אחד מצוין והשאיר דבר אחד חסר, אני חושב שהוועדה הזאת דנה בדיוק בחלק החסר בחוק.

דוד אסוס: החוק נטל מחברת החשמל כל סמכות לקביעה שרירותית או מקצועית כלשהי בנושא צרכנות - כן לשלם, לא לשלם או כמה לשלם, למעט נושא של פריסת חובות.

ישראל אייכלר: חיבורים וניתוקים, בזה אנחנו עוסקים.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שכל ההכנסה של חברת החשמל בשנה מחיבורים וניתוקים היא פחות מ-7 מיליון ₪ בשנה, כשבחברת חשמל זה 0.00045 פרומיל.

ישראל אייכלר: אולי הרשות שלך יכולה להודיע היום לחברת החשמל, אם יש לה סמכות, שלא תיקח כסף על חיבורים וניתוקים, ודאי שלא גם על חיבור וגם על ניתוק.

דוד אסוס: קודם כל, לגבי תעריפי חיבור וניתוק יש לוועדה שאני יושב בה סמכות לקבוע זאת.

דוד אסוס: הנושא יכול לעלות לדיון ולהיקבע ברשות שמוסמכת על פי חוק לקבוע ואני אשמח להעלות את הנושא הזה.

דוד אסוס: מה שאני כן יכול להגיד לכם לגבי התעריפים הוא שהסכום הנמוך יחסית שנגבה היום נגבה על פי אמות מידה של העלות ממש לחברת חשמל, חצי אגורה מעבר לעלות ממש של העובד שצריך לנסוע למקום ולבצע את הפעולה עצמה.

ישראל אייכלר: 80 ₪?

דוד אסוס: זה רכב שצריך לנסוע ממקום למקום, אדם שצריך להגיע לכל מקום, כולל דלק.

ישראל אייכלר: פלוס 60 ₪ לניתוק.

דוד אסוס: כל פעולה של חיבור וניתוק בחברת החשמל, בניגוד לחברות התקשורת, מחייבת נסיעה ממש למקום.

דוד אסוס: מדובר בעלות של נסיעה לניתוק ולחיבור, כל עוד אנחנו מדרים על נסיעה בפועל של עובד שצריך להגיע למקום ולבצע את העבודה, זו עבודה שצריך לשלם עבורה.

ישראל אייכלר: אתה לא חושב שזה הרבה כסף לניתוק?

ישראל אייכלר: ניתוק זה 64 ₪, חיבור הזרם עוד 64 ₪ וגבייה במקום הצרכנות 78 ₪, וכל זה פלוס מע"מ.

דוד אסוס: אני לא חושב שמישהו פה מוסמך לדבר אם כן או לא צריך לגבות.

ישראל אייכלר: 80 ₪ פלוס מע"מ זה כמעט 100 ₪.

יעקב מרגי: יועץ משפטי בכיר אמר בדיוק אותו הדבר.

יעקב מרגי: אין שום הצדקה לגבייה במקום מצרכן בתעריף כזה, עם כל הכבוד.

ישראל אייכלר: מדובר ב-180 ₪ מלבד הריבית והקנסות.

ישראל אייכלר: יש עוד נקודה - כשאתה חייב יום אחד איחור בחברת חשמל אתה כבר מחויב בריבית וקנסות.

ישראל אייכלר: בבזק, למשל, שלושה ימים אין את הקנס הזה.

יעקב מרגי: עוד שאלה, ברשותך, לידיעת הציבור.

יעקב מרגי: כמונופול, כמה חברת החשמל משקיעה בפרסום?

יעקב מרגי: הרי חברה שהיא מונופול, לפי ההיגיון הכלכלי והמסחרי אם היא חרדה לגורלה שלא תהיה כמו הרשויות המקומיות לא הייתה משקיעה בפרסום.

יעקב מרגי: אני יודע שיש פרסום לאזהרה ולבטיחות, אבל על פרסום שיווקי ותדמיתי אני יודע שחברת החשמל משקיעה המון כספים, בסדרי גודל ענקיים, כשתאמינו לי, חברות אחרות שהן לא מונופול מפרישות אחוזים ניכרים מהרווחים שלהן לטובת הקהילה.

יעקב מרגי: אני לא מבין איך חברה שהיא מונופול, כשהמדינה נתנה את כל המשאבים שלה לחברה אחת, לא משקיעה לטובת רווחת הקהילה הפרשה כלשהי.

דוד אסוס: יש עלינו ביקורת לא קלה לגבי כספים שחברת החשמל מוציאה.

ישראל אייכלר: יש לכם סמכות להקים קרן כזאת?

דוד אסוס: האפשרות הטכנית קיימת.

דוד אסוס: אני רוצה להגיב לשאלתך בנושא פרסום חברת חשמל.

ישראל אייכלר: לא הייתי רוצה להיכנס לפרסום כי הזמן עובר ועוד לא דיברנו עם בזק ועם אחרים.

ישראל אייכלר: דבר על עניין הניתוק והחיבור.

דוד אסוס: אמרתי קודם שהחוק, למעשה, הביא אותנו למצב שאי אפשר לפעול בצורה שרירותית בציבור.

דוד אסוס: אני כרגע לא מדבר על הניתוק עצמו, שזה כן נמצא בשליטה ועל זה אפשר לערער, יש ועדה ציבורית שמטפלת בזה, המנגנון קיים ואם יש בעיות אנחנו נשמח להמשיך ולטפל בזה.

דוד אסוס: החוק לא טיפל בשאלה איך מטפלים באותם הנזקקים, שהולכים ונהיים רבים בימינו.

דוד אסוס: אותו חוק שנטל את הסמכות מידי חברת החשמל והרשות לעשות את זה חייב למצוא פתרון לבעיה הזאת.

דוד אסוס: הבעיה היא מה מקור התקציב, אנחנו חיים היום במדינה בה חייבים להצביע על מי פה המשלם והחוק חייב להגדיר מי משלם.

ישראל אייכלר: אפשר להקים קרן בתוך החברה, כמו שאמר ח"כ מרגי, שהחברה תפריש סכום מסוים למען הקהילה וזו תהיה הקרן שהרשות והוועדה הזו תוכל לוותר באמצעותה לאנשים שאין להם.

דוד אסוס: אפשר.

דוד אסוס: זה כרגע לא מופיע בנוסח, אבל כרגע אני לא מדבר על הנוסח, כעקרון קרן כזו ניתנת להקמה על פי חוק, אפשר להקים אותה ולתפעל אותה.

דוד אסוס: הרשות יכולה לנהל קרן כזו.

דוד אסוס: נקודה שניה היא שהחוק חייב לטפל.

דוד אסוס: ודאי שנושא של קריטריונים, ודאי כשמדובר בקרן נתונה, חייב להיות מטופל בצורה מקצועית.

דוד אסוס: אנחנו, כרשות, יכולים לתת את הגב למימוש החוק אשר יבוא ולהגיע למצב שכל אחד יקבל.

דוד אסוס: אפרופו רעיונות שקיימים, חברת חשמל עשתה ניסוי באילת, למיטב זכרוני, של רעיון מסוים.

דוד אסוס: אנחנו מדברים גם על בדיקה של מונה חשמל שמנתק את עצמו לבד על פי דריכה.

דוד אסוס: אם זה מה שנרצה לקבוע על פי חוק, אפשר להגיע במקרים מסוימים למצב שמשפחה יכולה לקבל מונה שדרוך מדי חודש לפעילות חשמל קצובה ואם היא אכן תתכנת את עצמה לתצרוכת הזאת היא תקבל את זה כמנה חודשית ותוכל לחיות עם זה ואם לא היא תתנתק אוטומטית עד לדריכה הבאה.

דוד אסוס: המנגנונים האלה קיימים, מבחינה טכנולוגית אפשר ליישם אותם, רק צריך את המסלול החוקי כדי לקדם את הנושא.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: מר סולימאן, אתה רוצה להוסיף משהו?

אילן סולימאן: לא, הוא ייצג את הנושא.

ישראל אייכלר: תודה.

ישראל אייכלר: נעבור לנציג בזק, דורון מועלם מחטיבת הכספים.

ישראל אייכלר: בגלל הזמן המאוחר וגם בגלל העניין, אני רוצה להתמקד רק בעניין מחירי החיבור והניתוק, כשבבזק, נדמה לי, זה באמת רק לחיצת כפתור במערכת, אתם לא צריכים להגיע לבית הלקוח, ומכיוון שיש לכם חצי מיליון ניתוקים אין שום סיבה לקחת מחיבור ומניתוק, אולי תוכלו לוותר על הדבר הזה.

דורון מועלם: בסך הכל החצי מיליון האלה, בניגוד לשירותים של חשמל ומים, הרבה מהם מגיעים לחוב סופי ואני לא מחבר אותם בחזרה.

דורון מועלם: זאת אומרת, אנשים שהחליטו להגיע למצב בו הם לא משלמים עד הסוף.

דורון מועלם: כלומר, לא מכל הלקוחות אני גובה בסופו של דבר את הכסף הזה.

ישראל אייכלר: יש לך נתון כמה אנשים ויתרו על הקו בגלל שאין להם איך לשלם?

דורון מועלם: זה לא רק בגלל שאין להם לשלם, זה בגלל שיש להם סלולארי כתחליף.

דורון מועלם: למעלה מ-50% מאותם לקוחות בסופו של דבר מגיעים איתי למצב של ניתוק סופי של הקו ואז אמורים לגבות את הכסף בצורה אחרת.

ישראל אייכלר: זה משהו מדהים.

ישראל אייכלר: אם הייתי מנכ"ל חברת בזק הייתי חרד ממצב כזה שחצי מהמנותקים שלי לא חוזרים אליי.

דורון מועלם: נעשה קצת סדר במספרים.

דורון מועלם: המספרים שלנו הולכים וחוזרים, המספר הזה הוא לא פר מנוי אחד, כי יש אנשים שמנותקים ואחרי שלושה-ארבעה חודשים מנותקים פעם שניה, אחר כך חזרו לשלם והם שוב מנותקים.

דורון מועלם: יש פה ערבוב של מספרים.

דורון מועלם: בסך הכל כמות הצרכנים שבסופו של דבר מגיעים מבחינתנו לחשבונות סופיים הם לא חצי מהמספר הזה, זה כל תהליך הניתוק ב-2003.

ישראל אייכלר: כל הסכום של החיבור הוא 11 ₪.

דורון מועלם: לגבי נושא החיבור, אנחנו כמובן נמצאים תחת הפיקוח של הרגולטור של משרד התקשורת.

דורון מועלם: הכל נמצא תחת פיקוח.

דורון מועלם: אנחנו לא גובים דמי ניתוק, אנחנו גובים רק דמי חיבור לאותו לקוח, ויחד עם זאת, לעובדי בזק בכל הדרגים יש סמכויות לוותר ולתת הנחות לעניין הזה, גם לעניין החיבור עצמו.

ישראל אייכלר: יש לכם סמכות לתת ויתורים גם על הקנסות?

דורון מועלם: גם על הקנסות.

דורון מועלם: עובדי בזק, לפי הדרג שלכם, כל אחד ברמת סכום עולה, יש לו סמכות.

ישראל אייכלר: אתם לא חברה ממשלתית?

דורון מועלם: הפכנו למעורבת.

ישראל אייכלר: גם בחברה פרטית נאמר בחוק שיש לשקול רק שיקולים עסקיים.

דורון מועלם: השיקולים העסקיים פועלים.

ישראל אייכלר: נאמר על ידי חברת חשמל שהשיקול העסקי מונע מהם להגיע להסדרים.

ישראל אייכלר: השיקול העסקי שלכם מחייב אתכם להגיע להסדרים.

יעקב מרגי: יש תחרות, הסלולארי מזנב בהם, אז הם חייבים להיות רגישים לפעמים.

יעקב מרגי: לא תמיד, יש גם מקרים שפניתי לחברת בזק ושלושה חודשים לא קיבלתי מענה לגבי קשיש.

יעקב מרגי: לחברת החשמל אין תחרות, היא לא צריכה את שיקול הדעת, לא רגשי ולא אחר.

יעקב מרגי: השיקול הוא נטו עסקי.

ישראל אייכלר: הרב מרגי נתן את התשובה - ברגע שיש תחרות יש גם רצון להגיע לשביעות רצונו של הלקוח.

ישראל אייכלר: כשאין תחרות אז מוגבלים.

ישראל אייכלר: אתם מוכנים לוותר על דמי החיבור האלה?

דורון מועלם: לא באופן גורף.

דורון מועלם: בסך הכל, למרות שלכאורה זו לחיצת כפתור יש מנגנון שלם, כמו עצם העובדה שאני צריך להחזיק אנשי גבייה כדי לטפל באנשים שחייבים ועצם העובדה שאני צריך להחזיק ציוד מתקדם שיש לו פחת בשביל לנתק.

דורון מועלם: אני לא מודיע באופן גורף על ביטול דמי הניתוק, אבל אין ספק שלגבי רגישויות לגבי אנשים קשי יום יש סמכויות לאנשי בזק לוותר להם על דמי החיבור.

דורון מועלם: אבל זה לא באופן גורף.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: לידיעת הצופים, אתה אומר שיש אפשרות להגיע להסדרים עם בזק.

ישראל אייכלר: לאן הם צריכים לפנות?

דורון מועלם: כל מוקד שירות של החברה.

ישראל אייכלר: אם מישהו נמצא במצב שהוא לא יכול לשלם הוא יכול לפנות לכל מוקד שירות של בזק ואם תהיה לכם בעיה אתם יכולים לפנות גם לוועדה שלנו, אנחנו בקשר עם אנשי בזק ונוכל גם לעזור לכם.

ישראל אייכלר: אני רוצה את התייחסות משרד התקשורת, סמנכ"ל בכיר באגף פיקוח בבזק, מר חביב.

ישראל אייכלר: האם יש אפשרות לקבוע במשרד התקשורת שחברת בזק תפסיק לקחת את דמי החיבור?

ישראל אייכלר: שם באמת לא צריך לעשות שום פעולה, רק לחיצת כפתור ומענה של פקידה.

חיים חביב: קודם כל, אני רוצה להגיד שאנחנו שומעים פה בהקשבה רבה כל הערה ואנחנו נביא אותה בפני המנהל הכללי.

חיים חביב: יחד עם זה, אני רוצה להעיר שאולי בניגוד לחברות אחרות במשק התקשורת, בזק היא עדיין החברה היחידה שהחלק הארי של תעריפיה מפוקחים פיקוח הדוק, עברו אישור של ועדות כנסת ואחת לתקופה יש גם ועדה ציבורית שבוחנת את התמחיר.

חיים חביב: רק לפני כשנה סיממה ועדת ברונאו את הניתוח המפורט של החברה.

חיים חביב: לגבי כלל הענף, אני חושב שכמות הניתוקים מתקרבת אולי למיליון.

חיים חביב: זה קצת שונה מהנתון שנמסר לכם, אחר כך התקבל עדכון מסוים מהחברות.

ישראל אייכלר: מיליון ניתוקים בשנה?

חיים חביב: מיליון ניתוקים, כאשר במצרף יש לנו 9 מיליון מקרים שמתחלקים ל-6 מיליון מנויים ברשתות סלולאריות ו-3 מיליון בבזק.

חיים חביב: זה סדר הגודל.

חיים חביב: זאת אומרת, אנחנו מתקרבים לכ-10% ניתוקים, אך כפי שאמר נציג בזק, יש כאלה שזו תבנית חוזרת אצלם.

ישראל אייכלר: אני רוצה לתת משפט לכל אחת מחברות הסלולארי ולחברות הגז, אחר כך נגיע לסיכומים.

ישראל אייכלר: מחברת פלאפון נשמע את גב' פליישר, מנהלת אגף רגולציה.

שרון פליישר: בהקשר למה שנאמר פה, אני רק רוצה לציין שחברת פלאפון לא גובה עבור חיבור מחדש לשירות, גם מלקוח שביקש להתנתק מרצונו וגם ללקוח שנותק עקב אי גבייה.

ישראל אייכלר: בכלל לא?

שרון פליישר: לא גובה.

ישראל אייכלר: אצלנו כתוב 199 ₪.

שרון פליישר: זה סלקום, בפלאפון אין.

ישראל אייכלר: אז לידיעת הצופים - בחברת פלאפון אין מחיר חיבור וניתוק.

חיים חביב: צריך לדייק, יש חברות שגובות עבור ניתוק ויש חברות שגובות עבור חיבור.

חיים חביב: כשאת אומרת "לא גובה" הכוונה לשני המקרים?

שרון פליישר: כאשר מדובר בניתוק גבייה, כלומר לקוח שהניתוק נעשה עקב בעיות אי תשלום חשבונות, אנחנו לא גובים לא על הניתוק ולא על החיבור מחדש.

שרון פליישר: כאשר מדובר בניתוק מרצונו של הלקוח, כשהוא מבקש להתנתק ומבקש שישמרו לו את המספר לתקופה מסוימת וכו', לזה יש תשלום בעבור זה שהוא מבקש שהמספר יישמר לו והוא, למעשה, באיזשהו אופן, ממשיך להיות לקוח של החברה.

ישראל אייכלר: אבל מי שלא מבקש כלום לא משלם.

ישראל אייכלר: זה עניין של שירות.

ישראל אייכלר: מחברת סלקום נשמע את עו"ד עופרה ילון, מנהלת קשרי ממשל ומפעילים.

עו"ד עופרה ילון: חברת סלקום אינה גובה בגין הניתוק, היא גובה את העלויות שלה בגין החיבור מחדש.

ישראל אייכלר: איך יכול להיות שחיבור עולה לכם 199 ₪ והטענה היא שזה מחיר עלות?

ישראל אייכלר: זו פקידה שעושה את זה.

עו"ד עופרה ילון: זו לא פקידה שעושה את זה, המספר חוזר למאגר המספרים של החברה אחרי 30 יום שהאדם לא שילם.

ישראל אייכלר: צריך לצרוב מחדש?

עו"ד עופרה ילון: צריך לצרוב מחדש את המספר, זה משקף את העלויות.

יעקב מרגי: הרי ממילא הוא יתחבר שוב, למה אתם מחזירים אותו?

יעקב מרגי: כדי לגבות את האגרה?

יעקב מרגי: הרי הוא לא מאבד את הזכאות שלו על המספר.

עו"ד עופרה ילון: אני אסביר.

עו"ד עופרה ילון: אחרי 30 יום שלקוח לא שילם המספר שלו חוזר למאגר המספרים של החברה.

עו"ד עופרה ילון: חלק מהלקוחות אחרי 30 יום לא מחברים מחדש את הטלפונים שלהם.

ישראל אייכלר: אבל 200 ₪ זה הרבה כסף, בזק גובה 11 ₪.

יעקב מרגי: סלחי לי, אדם במצוקה כספית לוקח לו יותר מ-30 יום, לכן אני חשוב שהמהלך הוא מהלך סרק.

יעקב מרגי: חצי שנה אני אבין, הוא איבד עניין במספר.

יעקב מרגי: תבדקו את זה, זה נראה מהלך סרק.

עו"ד עופרה ילון: המהלך משקף את העלויות.

עו"ד עופרה ילון: כרגע זה 30 יום, אנחנו נשקול את הנושא הזה.

ישראל אייכלר: אנחנו נפנה מהוועדה למנכ"ל סלקום שישקול זאת, כי 200 ₪ נראה לנו מאוד לא סביר, גם במחיר העלות.

ישראל אייכלר: נשמע את מר אריה כרמון משירות הלקוחות של חברת אורנג'.

אריה כרמון: אנחנו לא גובים, לא על ניתוק ולא על חיבור מחדש, למרות שיש עלויות בעניין.

אריה כרמון: אנחנו לא גובים, לא ריבית ולא הצמדה על החובות.

ישראל אייכלר: אתם היחידים שלא גובים ריבית והצמדה על החובות?

אריה כרמון: אני לא יודע, אני יודע מה אנחנו עושים, יש פה אחרים שיעידו בשמם.

אריה כרמון: אנחנו מגיעים פעמים רבות להסדרים עם לקוחות על פריסות תשלומים בכרטיסי אשראי או דרך בנק הדואר.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: אז חברת אורנג' לא לוקחת ריבית והצמדה וגם לא דמי חיבור וניתוק.

חיים חביב: סליחה, אדוני היו"ר, הייתי רוצה לחדד את השאלה - יש ניתוק זמני לתקופה מוגבלת של רבעון, כמה אתם גובים על זה?

אריה כרמון: זה ניתוק שלא נובע מבעיות גבייה.

חיים חביב: זה יכול להיות שיקול צרכני של הצרכן.

אריה כרמון: בניתוק שלקוח מעוניין לנתק עד 90 יום נגבה סכום של 99 ₪, אם אני לא טועה, אבל זה משיקולים כאלה ואחרים ולא בגלל נושא הגבייה, זה לא בגלל שהוא לא שילם לנו חוב.

ישראל אייכלר: אלא בגלל שהוא רוצה להתנתק?

אריה כרמון: הוא רוצה משיקולים שלו, הוא לא משתמש עכשיו במכשיר או שהוא נוסע לחוץ לארץ מאיזושהי סיבה.

ישראל אייכלר: 90 ₪ זה הרבה כסף.

אריה כרמון: יש דברים אחרים שהוא לא משלם באותו זמן.

אריה כרמון: זה נושא אחר לדיון, זה לא שייך לנושא.

ישראל אייכלר: מה שהדאיג אותנו כוועדה זה אדם שלא יכול לשלם.

ישראל אייכלר: עניין של שירותים של חברה, אז כל אחד יבחר לו את החברה לפי השירותים שהיא נותנת.

חיים חביב: אני רק רוצה להעיר פה שלא בלתי נמנע שמי שחווה קשיים תקציביים מבקש ניתוק זמני, לכן ביקשתי שנציג החברה יעלה את הנקודה שניתוק זמני עולה כסף.

אריה כרמון: מדובר על 30 ₪ בחודש.

חיים חביב: בבזק יש לו אופציה נוספת, שלא הועלתה כאן, שנקראת הקפאה.

חיים חביב: אפשר להקפיא את הקו בלי התחייבות לשמירת המספר הספציפי עד שנתיים בלי תשלום ואם רוצים לשמור את המספר משלמים תשלום.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: נשמע את יאיר יוספי מחברת מירס.

יאיר יוספי: אנחנו לא גובים עבור הניתוק.

יאיר יוספי: לקוח חייב לא משלם, מנתקים לו את הקו ללא שום חיוב.

יאיר יוספי: דמי חיבור הם 50 ₪.

יאיר יוספי: לגבי תנאי התשלום, זה בדרך כלל משא ומתן.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: נשמע את מנכ"ל פז-גז, פנחס בידרמן.

ישראל אייכלר: האם אתם לוקחים כסף על חיבור וניתוק הגז?

פנחס בידרמן: אנחנו לא גובים כסף עבור ניתוק וגובים סכום מינימלי בגין חיבור מחדש, כאשר לבעלי הסמכויות יש את הסמכות בנושא הזה לנהל משא ומתן.

ישראל אייכלר: מה הסכום?

פנחס בידרמן: בסביבות 25 ₪, כאשר אצלנו לא מדובר בלחיצת כפתור אלא על שליחת טכנאי מורשה עם רכב שצריך להגיע ופיזית לחבר מחדש את הגז.

פנחס בידרמן: נקודה נוספת שצריך לקחת בחשבון היא שחלק גדול מהניתוקים שלנו הם בכלל לא ניתוקים שקשורים לבעיות של גבייה, אלא לבעיות של בטיחות.

פנחס בידרמן: להבדיל מאחרים, אנחנו מצווים על פי התקנות לנתק, דבר שהוא קשה לכשעצמו, וכאשר אנחנו מגיעים למתקנים שאינם בטוחים ומנתקים אותם אנחנו כמובן לא גובים בגין הניתוק הזה, כמו גם בגין ניתוקים בגין גבייה.

פנחס בידרמן: בגין החיבור מחדש התשלום הוא כפי שהסברתי קודם.

ישראל אייכלר: מה לגבי פריסת תשלומים של חובות?

פנחס בידרמן: זה מבוצע בפועל.

ישראל אייכלר: ויש לכם את סמכות לוותר קצת?

פנחס בידרמן: לכל מנהל סוכנות יש את הזכות לא לבטל, אבל לפרוס את החוב, להתפשר ולהסתדר דרך הנחות מיוחדות וכד'.

ישראל אייכלר: מה לגבי הריביות?

פנחס בידרמן: זה לא גורף, אבל יש זכות למנהל סוכנות והוא פועל על פי שיקול דעתו.

פנחס בידרמן: מסרנו את המספרים.

יולי תמיר: האם ההבדל ביניכם לבין חברת החשמל נובע מכך שאצלכם יש תחרות בענף?

פנחס בידרמן: תרשי לי לא להתייחס לחברת חשמל, אני יכול לומר שבענף שלנו יש תחרות.

חני מונין: בנושא של הגז, אני חייבת לציין שמתחקירים שערכנו בעבר עולה כי יש אזורים מסוימים בהם חשבון הגז שונה.

חני מונין: למשל, בבני ברק, למשפחות מרובות ילדים, ובמאה שערים בירושלים, התעריפים שונים לחלוטין מאשר התעריפים לתושבים אחרים.

ישראל אייכלר: לגבי הגז המרכזי?

חני מונין: לגבי כל סוג של גז.

חני מונין: מן הראוי להבהיר את זה.

ישראל אייכלר: איזה חברה זו?

ישראל אייכלר: כל החברות?

חני מונין: כל החברות, בגלל התחרות.

ישראל אייכלר: אנחנו עוברים לחברת אמישראגז, עו"ד עידן בן-ארי, יועץ משפטי.

ישראל אייכלר: יש הבדל ביניכם לבין פז-גז?

עו"ד עידן בן-ארי: הבדלים רבים.

עו"ד עידן בן-ארי: חברת אמישראגז בנויה על סניפים, למנהלי הסניפים יש סמכות מלאה לבוא לקראת לקוחות וזה מתבצע בפועל - פריסת חובות, ויתור במקרים של נזקקים וכו'.

עו"ד עידן בן-ארי: הגבייה עבור ניתוק וחיבור היא עלויות מינימליות, זעומות, שלעיתים אנחנו מוותרים עליהן.

ישראל אייכלר: הזכירה חברת פז-גז את העניין של ניתוקים לא בגלל חוב אלא בגלל בעיות בטיחות, האם אתה מחזיק חברות פרטיות שעוסקות בזה או שאתם עצמכם בודקים זאת?

עו"ד עידן בן-ארי: אני שמח ששאלת את השאלה.

עו"ד עידן בן-ארי: כמו שציין מנכ"ל פז-גז, הבעיה של הניתוקים בענף שלנו הוא בראש ובראשונה בגין בעיות בטיחות.

עו"ד עידן בן-ארי: זאת אומרת, אתה מגיע לצרכן שיש לו תנאי בטיחות בבית והבעיה היא שבמקרים רבים, רובם ככולם, יש לך בעיה לבצע את הניתוק, אפילו מסיבות בטיחותיות, לא כל שכן מגיעים מגביית חובות.

ישראל אייכלר: מי מבצע את זה?

ישראל אייכלר: חברות פרטיות או החברה?

עו"ד עידן בן-ארי: החברה.

עו"ד עידן בן-ארי: באים טכנאים של החברה ונאבקים יום יום בנושא הזה.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: נעבור לחברת סופרגז, מר ירון קיסרי, ואחר כך נשמע את חברת דורגז.

רון קיסרי: חברות פז-גז ואמישראגז הבחינו בין שני סוגי ניתוקים - אחד ניתוק בטיחותי, שנעשה בהתאם להוראות ובהתאם למצב הבטיחותי של הלקוח בבית, כשעל ניתוק מסוג כזה לא גובים כסף, והשני הוא ניתוקים כתוצאה מחוב.

רון קיסרי: אצלנו בחברה על ניתוק לא משלמים, משלמים על חיבור לאחר ניתוק, ולכל המנהלים יש סמכויות, כמובן לפי מדרג, לוותר ולהגיע לפריסה.

ישראל אייכלר: מה מחיר החיבור אצלכם?

רון קיסרי: זה תלוי בגובה החוב וההכנסה ויכול להגיע עד כ-60-80 ₪.

רון קיסרי: אני מזכיר שפה, להבדיל מחברות אחרות, נשלח טכנאי, בנאדם מיומן - לא כל אדם יכול לבצע את זה - שמבצע עבודה פיזית על מערכת הלקוח.

רון קיסרי: כנ"ל לגבי החיבור.

רון קיסרי: כלומר, יש פה עלויות ניכרות, גם זמן עבודה וגם זמן עבודה של אדם מקצועי, ועל הדבר הזה אנחנו גובים תשלום בעת החיבור מחדש.

ישראל אייכלר: למה אין נתונים מחברות הגז על כמה חיבורים וכמה ניתוקים התבצעו?

פנחס בידרמן: במקרה הפרטי של פז-גז, מכיוון שהסוכנויות הן פרטיות ועצמאיות אז באופן די טבעי אנחנו כמטה לא מקבלים אלינו את הנתונים וגם לא מעבירים מה שלא נדרשנו, אבל אני יכול לומר שמבדיקה שעשיתי אתמול לגבי כל אזור השרון, למשל, של פז-גז, בו יש לנו קרוב ל-150-180 אלף צרכנים, יש לנו בסך הכל 300 צרכנים מנותקים.

פנחס בידרמן: בסך הכל מדובר על כמות מאוד קטנה.

ישראל אייכלר: זה אזור השרון, את הקטמונים לא בדקתם.

פנחס בידרמן: בדקתי בתל-אביב רבתי - ביפו, בבת-ים, בתל-אביב, בבני-ברק וברמת-גן.

פנחס בידרמן: שם יש לנו 1,100 מנותקים מתוך קרוב ל-200 אלף צרכנים.

פנחס בידרמן: מדובר על כמות יחסית קטנה, כאשר רובם המכריע מנותקים על רקע של בטיחות, דרך אגב.

ישראל אייכלר: זה מעניין, כי דווקא בחשמל ובמים, שזה לכאורה צורך יותר יסודי ובסיסי מגז, יש הרבה יותר ניתוקים מאשר בגז.

קריאה: כי הגז הפסיק להיות צורך בסיסי.

קריאה: זאת בדיוק הבעיה.

דוד בולר: אם הזכרת את החשמל, אז אני רוצה לומר לכם שבכל חודש יש לנו בסביבות 300 אלף לקוחות שהם במצב שהיינו אמורים לנתק חודש ויותר לפני המועד שבו אנחנו מנתקים.

דוד בולר: אנחנו מנתקים רק כעבור ארבעה חודשים, לפעמים שישה חודשים, ושמעתם פה את התגובה של הגברת שצברה חוב.

דוד בולר: מה שצריך להביא בחשבון זה דבר אלמנטרי - מי שבאמת מתקשה לשלם את חשבונות החשמל שלו, אם רק ניתן לו לגרור את החוב לתקופה ארוכה זה יקשה עליו עוד יותר לשלם ויהיה כמעט בלתי אפשרי.

דוד בולר: צריך להביא בחשבון את ההצעה לקצר את תקופת החשבון ולא להאריך אותה, זו הצעה נכונה.

דוד בולר: הבעיה היא עם העלויות שלצד ההצעה הזאת, יש עלויות גבוהות מאוד של אשראי, של ריבית, של עמלות לבנקים עבור התשלום הנוסף וכו'.

ישראל אייכלר: הדברים שלך היו חשובים מאוד, הם נרשמו בפרוטוקול.

ישראל אייכלר: אני חוזר לעניין הגז - האם יש אפשרות כן להתחיל לדווח, לפחות שאתם תדעו כמה ניתוקים וכמה חיבורים יש?

ישראל אייכלר: זו רק הערה, אני רוצה לעבור לנציג דורגז, מר זאב גולן.

ישראל אייכלר: כמה צרכנים יש לכם?

זאב גולן: זו שאלה שהייתי מעדיף לא לענות עליה.

ישראל אייכלר: אתה לא חייב.

ישראל אייכלר: זה כמו עיתונים שעד שלב מסוים לא רוצים לגלות כמה קוראים יש להם.

זאב גולן: לגבי הניתוקים, ללא ספק התחרות העסקית מכתיבה את כל ההתנהלות העסקית.

זאב גולן: חיבור יכול לעלות בין 80 ל-60 ₪, בפועל כמעט ולא גובים את זה מהחשש שהלקוח יעבור לחברה אחרת.

יולי תמיר: מבחינת סנגור קהילתי, הגידו לנו כמה תלונות יש לכם על גז, אם בכלל.

ליאורה סעדון: אני חושבת שרוב הקטמונים עובדים על שירות של הבלונים.

יולי תמיר: אם היו פותחים את חברת חשמל לתחרות הם היו מתחילים להיות יעילים בנושא הזה.

קריאה: אני מקווה שפעם תגיעי לזה ואז תבררי מה היה יותר טוב.

יולי תמיר: אני חושבת שאתם, בגלל שאתם מונופול, יש תעריף שאתם עושים בצורה לא ראויה.

יולי תמיר: תשתיות שנפתחות לתחרות מתייעלות, זה היה בשיחות הבינלאומיות, זה היה בפז-גז וזה יהיה גם אצלכם.

חני מונין: באחריות הממשלה המחיר והחוקים האלה - מי ישלם, איך ישלם וכו'.

ישראל אייכלר: בדיון הזה ראינו את ההבדלים העצומים בין מונופול ללא מונופול.

ישראל אייכלר: לא שאנשי המונופול הם אנשים פחות טובים, הם אנשים מצוינים, אבל המציאות היא אחרת לגמרי.

חני מונין: גם השיקול של מי רשאי לנתק ולהחליף.

ישראל אייכלר: יש לי שאלה ליועצת המשפטית של משרד התשתיות, עו"ד גבאי.

ישראל אייכלר: שמענו פה על בעיה מחברות הגז, היה לנו את זה גם באיסוף החומר, שהם לא מדווחים על עניין של ניתוקים וחיבורים, להבדיל מחברת חשמל ובזק שיודעות בדיוק בכמה מקרים מדובר.

ישראל אייכלר: האם אתם יכולים לשקול לחייב את חברות הגז לדווח לכם, לנו ולציבור כמה ניתוקים וכמה חיבורים נעשו ומה העלויות?

עו"ד אולגה גבאי: אני צריכה לבדוק אם יש לנו סמכות כזאת לקבל מהם דיווח, כי מדובר פה על חברות עסקיות, אנחנו לא מפקחים על המחיר ועל התנאים המסחריים, אנחנו מפקחים אך ורק על הנושא של הבטיחות.

עו"ד אולגה גבאי: יש חקיקה לעניין הזה ויש הנחיה חד משמעית של משדר התשתיות הלאומיות לנתק צרכני גז מהגז אם הם לא מאפשרים לבצע בדיקה תקופתית בבית מכיוון שלהבדיל מחשמל, מים או כל דבר אחר, מהגז אפשר להתפוצץ, והיו דברים מעולם.

עו"ד אולגה גבאי: לפיכך, על מנת למנוע את הסכנה הבטיחותית לצרכן עצמו, לבית המשותף שהוא מתגורר בו ולפעמים גם לשכונה, אנחנו נותנים הנחיה חד משמעית, כפי שגם קבוע בחקיקה, לנתק את אותו צרכן מאספקת הגז.

ישראל אייכלר: על ניתוקים על רקע בטיחותי יש לכם נתונים?

עו"ד אולגה גבאי: לא, אין לנו נתונים מדויקים.

עו"ד אולגה גבאי: אנחנו מפקחים על ביצוע בדיקות ועל איכות ביצוע הבדיקות האלה.

עו"ד אולגה גבאי: אנחנו מטפלים אך ורק בנושא של הבטיחות, לא של הניתוקים.

עו"ד אולגה גבאי: ברשותך, הייתי רוצה להעלות נושא שלא עלה כאן - נושא ההתחברות הראשונית.

עו"ד אולגה גבאי: כשמתחבר בית משותף לראשונה חברות הגז גובות כ-1,800 ₪ דמי התחברות ראשונית.

עו"ד אולגה גבאי: יש בעיה שקיימת בענף, הבעיה מאוד חמורה.

יעקב מרגי: קבלנים עושים דילים על הגב של האזרחים.

ישראל אייכלר: מכל דייר 1,800 ₪?

עו"ד אולגה גבאי: כן, דמי התחברות בממוצע.

ישראל אייכלר: יש הסכמים בין הקבלנים?

יעקב מרגי: קבלנים עושים על הגב הזה הרבה כסף.

עו"ד אולגה גבאי: יש לנו לשכה של פניות הציבור במשרד התשתיות הלאומיות, על כל הדברים האלה אני יודעת מהלשכה הזאת.

עו"ד אולגה גבאי: אולי כדאי לבדוק את הנושא הזה במשרד שאחראי לו.

ישראל אייכלר: גם למים יש מונופולים של העיריות ושל חברות עירוניות.

ישראל אייכלר: אני רואה בחומרה שלא משרד הפנים ולא המרכז לשלטון מקומי הגיעו לענות על העניין הזה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לקרוא את המלצות הוועדה ומסקנותיה על דעת חברי הכנסת יולי תמיר ויעקב מרגי, ואלה ההמלצות: הוועדה פונה לחברות השונות בבקשה לפרוס את חובות הצרכנים לתשלומים ללא ריבית.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מהחברות השונות לבטל את החיוב בגין ניתוק וחיבור מחדש.

ישראל אייכלר: בעצם זו בקשה לכל החברות.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מחברות הגז והרשויות המקומיות להעביר לידי משרדי הממשלה האמונים על הנושא, כל אחד בתחומי, דיווח שנתי בנוגע למספק הניתוקים שבוצעו על ידם במהלך השנה.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מהחברות השונות לשלוח במצורף לחשבון השוטף, פעם בחצי שנה לפחות, פירוט בדבר אפשרויות התשלום, כללי הניתוק בגין אי תשלום, חשבון עלויות הניתוק והחיבור מחדש.

ישראל אייכלר: בנוסף, מבקשת הוועדה כי דף זה יהיה בשפות שונות, אם אפשר באנגלית, רוסית, אמהרית וערבית.

ישראל אייכלר: יש לעשות זאת בחשבונות הקרובים.

ישראל אייכלר: הוועדה רואה בחומרה רבה את היעדרות משרד הפנים והמרכז לשלטון המקומי מדיוני הוועדה.

ישראל אייכלר: הוועדה פונה למשרד הפנים לאפשר להסדיר נושא הפרדת תשלומי המים מהארנונה באופן בו תהיה לצרכן אפשרות לשלם את חוב המים בלבד וכן לקבוע סנקציות על רשויות מקומיות שלא יבצעו זאת.

ישראל אייכלר: הוועדה פונה למשרד הפנים בבקשה להבטיח כי הרשויות המקומיות יתנהלו בהתאם להוראות חוזר מנכ"ל שהוצא במטרה להסדיר את נוהל הפעלת סמכות ניתוק המים.

ישראל אייכלר: בעניין החשמל הוועדה פונה לרשות לשירותים ציבוריים חשמל ולחברת החשמל בבקשה לשקול אפשרות שליחת חשבון ללקוחות אחת לחודש על מנת למנוע מצב בו נצברים חובות.

ישראל אייכלר: הוועדה פונה לרשות לשירותים ציבוריים חשמל בבקשה לבטל את התשלום עבור ניתוק וחיבור מחדש.

ישראל אייכלר: יו"ר הוועדה יגיש הצעת חוק לתכנון חוק משק החשמל.

ישראל אייכלר: על פי הצעת החוק, במסגרת רשות לשירותים ציבוריים חשמל תוקם ועדה מיוחדת שתבחן מחיקת חובות, מתן הנחות בתשלומי החשמל וחייבים אשר מצבם הכלכלי קשה ואינם מסוגלים לשלם את חובותיהם.

ישראל אייכלר: בנוסף, תיקבע בהצעת חוק מכסה מינימלית של חשמל שתינתן לנזקקים ללא כל תשלום.

ישראל אייכלר: לגבי חברות הגז הוועדה פונה למשרד התשתיות בבקשה לנהל את חברות הגז, לדווח למשרד על מספר הניתוקים בכל חברה וכן לקבוע נהלים לכל חברות הגז בדבר גובה סכום החוב שממנו יהיו רשאיות החברות לנתק את אספקת הגז לצרכנים.

ישראל אייכלר: כמו כן, לצד זה יש לקבוע את אופן תשלום החוב.

ישראל אייכלר: בעניין חברת סלקום הוועדה פונה למנכ"ל חברת סלקום בבקשה לבחון את נושא העלות של חיבור מחדש של קו שנותק.

ישראל אייכלר: חברות אחרות לא לוקחות את 199 השקלים האלה.

ישראל אייכלר: לגבי בזק הוועדה פונה לחברת בזק ולמשרד התקשורת בבקשה לאפשר ללקוחות שמצבם הכלכלי קשה לקבל רק שיחות נכנסות ולשלם תשלום חודשי קבוע מופחת גם לאנשים אלו.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכולכם על שבאתם לפה, תודה לתלמידים מבית ספר שולמית ותודה לחברי הכנסת.