ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 238, 2004-06-02 10:26

שלום שמחון: ברשות

שלום שמחון: כם אנחנו רוצים לפתוח את הישיבה כשעל סדר היום מצוקת הדיור בעיר טמרה, הצעתו של חבר הכנסת עסאם מח'ול, שביקש לקיים דיון בועדת הכלכלה של הכנסת, בנושא הזה.

שלום שמחון: אני מברך את כל החברים שהגיעו מעבר לחברי הכנסת.

דוד טל: אפשר הצעה לסדר לפני.

דוד טל: אדוני היושב ראש, טמרה אולי תהיה פעם עיר ואם בישראל - -

אחמד טיבי: היא כבר עיר משנת 1995.

דוד טל: אולי תהיה עיר ואם בישראל שתכלול 240 אלף תושבים ותהיה הרביעית בגודלה במדינת ישראל, אבל אותי מעניין לדעת, אולי היושב ראש יוכל לאמר, מדוע אנחנו צריכים בדיון הזה להתמקד רק בטמרה, האם בכפרים ערביים אחרים או בשכונות איפה שאני גר, אין מצוקת דיור, אולי כדאי לדון בכמה מקומות, או בכל המקומות שיש מצוקת דיור, בין בכפרים הערביים, אולי גם בשכון המזרח מקום שאני גר, שאנשים שם אוספים אוכל מהפחים ואין להם דיור, הם פשוט ישנים בחוץ, אולי נדון באותה הזדמנות גם בזה וגם בזה.

עסאם מח'ול: אני מקבל את זה כמודל.

דוד טל: אני ממש דוחה את זה.

דוד טל: הפיילוט יתחיל בשכון המזרח, ואתם תתנו לי תמיכה בזה, לאחר שזה יצליח בשכון המזרח, אנחנו נעביר את הפיילוט אליכם.

שלום שמחון: אני רוצה לפתוח את הישיבה.

עסאם מח'ול: אחרי שאנחנו ניכנס לדיון חבר הכנסת טל ידע למה טמרה, במקרה הזה.

עסאם מח'ול: למה היא מקרה מיוחד שאנחנו מביאים אותו.

דוד טל: אם היא מצגת השרותים נכונה.

עסאם מח'ול: אולי נתחיל את הדיון כי הדיון הוא מאד רציני, הדיור בבעיה כאובה וקשה ואני מקווה מאד שאנחנו נצליח היום לא רק לדון אלא להציע מוצא ופתרונות לפחות לעלות על דרך הפתרון.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על משבר חמור וחריף במשבר דיור, ומצוקת דיור בעיר טמרה.

עסאם מח'ול: אמנם יש מצוקה כוללת יותר בכלל באוכלוסייה הערבית, אבל אולי גם בשכון המזרח, אבל אנחנו מדברים על מציאות קשה, זועקת, שמחייבת להתחיל לזוז, להתחיל לתת מענה כבר.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על העיר טמרה שהאוכלוסייה שלה כ-25 אלף תושבים כיום, שיש בה כ-5,010 יחידות דיור.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על עיר שהיא נמצאת בדרוג סוציואקונומי נמוך, מפעם אחרי פעם בדיקה אחרי בדיקה, וזה הולך ומתדרדר ולא מתקדם קדימה.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על עיר, שהיא עיר צעירה מבחינת ממוצע הגיל, כמעט 45% מתושבי העיר הם מתחת לגיל 18, אבל תראו את הנתון המשלים, כ-40% הם בין 19 ל-44.

עסאם מח'ול: זאת אומרת אנחנו מדברים גם על אותם גילאים שעכשיו צריכים דיור, וגם אותם גילאים שבעתיד הקרוב יצטרכו דיור, ואנחנו מדברים על מקום שאין בו שום אופציה.

עסאם מח'ול: הרי העיר הזו באה וזועקת, אנחנו לא רוצים לבנות בניה בלתי חוקית, אנחנו לא רוצים לבנות בניה בלתי מאושרת.

עסאם מח'ול: תאפשרו לנו לבנות, תאפשרו לנו לחיות.

עסאם מח'ול: תאפשרו לנו לתת מענה לטווחים של הריבוי הטבעי של האוכלוסייה, כאשר ריבוי האוכלוסייה הוא בעיקר ריבוי טבעי במקרה הזה.

עסאם מח'ול: אני אומר את הדברים האלה מכיוון שמחצית, אני אתיחס לשטח הישוב על פי תכנית המתאר שהוא מגיע ל-4,163 דונם, כאשר מזה בבעלות פרטית 1,663 דונם, שזה 40% ושטח בבעלות מינהל מקרקעי ישראל 60%, 2,500 דונם.

עסאם מח'ול: הברירה היחידה שעומדת על הפרק, היום, כדי שאנשים יגורו, כדי שאנשים יבטיחו לעצמם קורת גג בעיר כזו, לאותם יותר מ-80% מהאוכלוסייה שעכשיו צריכים, פה בעתיד הקרוב, הברירה היחידה שיוקצו מגרשים וישווקו מגרשים לבניה דרך מינהל מקרקעי ישראל.

שלום שמחון: המינהל לא מוכן להקצות.

עסאם מח'ול: המינהל מקצה כל כמה שנים.

עסאם מח'ול: נדמה לי מאז 2001.

אחמד חג'אזי: המכרז האחרון היה בינואר 2000, חלקו מגרשים.

אחמד חג'אזי: לבניה כפרית.

אחמד חג'אזי: צמודת קרקע, בנה ביתך.

שלום שמחון: אם יש כל כך מעט קרקעות למה צריך בניה צמודת קרקע.

אחמד חג'אזי: כי אין מתחמים.

שלום שמחון: לא, הוא שואל אם יש כל כך מעט למה לא בניה רוויה.

אחמד חג'אזי: כי אין אדמות מתחמית שאתה יכול לבנות בניה רוויה.

גבי ויסמן: זה לא בדיוק כשהייתם אצלי, והצעתי לכם את מה שנשאר לשווק, כדו משפחתית, תלת משפחתית התנגדתם, זה לא במנטליות, לא מתאים לנו.

עסאם מח'ול: אני מציע שאנחנו קודם נעמוד על תמונת המצב, יש ויכוח סביב השאלה של בניה רוויה, אם אנחנו הולכים על בניה רוויה, אז בואו נעמיד אותה ברמה הישראלית, לא ברמה של האוכלוסייה הערבית בלבד, אז יש לי הרבה מה להגיד על בניה לא רוויה.

קריאה: רבת עמון, וקהיר, בואו נהפוך את הכל לבנין אחד, לכל כיוון בנין אחד ונחזיר את האדמות של הכפרים הערביים, מה הסיפור הזה, אמרתי לכם ולא אמרתי לך.

עסאם מח'ול: אני רוצה להגיד, אנחנו, אם מדברים על בניה רוויה ולא רוויה, יש 11,000 דונם שיש בתחום השיפוט של טמרה שהם ליעור.

עסאם מח'ול: אי אפשר לבוא ולקבוע, עכשיו כשאנחנו דנים על טמרה, אז יש כללים חדשים, אז אנחנו מדברים על בניה רוויה.

עסאם מח'ול: כאילו שזה, אתה אומר שזה לא במנטליות, אולי זה מנטליות להציע לטמרה דווקא כן לבנות במנטליות ההפוכה.

עסאם מח'ול: לבנות רוויה.

קריאה: אולי התנאים האוביקטיביים של טמרה לא דומים.

עסאם מח'ול: אני אסיים בנתונים נוספים רק בענין של התפלגות הקרקע לצרכים השונים בתוך העיר טמרה.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על 84.5% אזור מגורים ודרכים.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים, כאשר ברמה הממוצעת הארצית הוא 47.5%, שטח לבניני ציבור, פרקים וגנים.

עסאם מח'ול: 4% בטמרה, כאשר זה 24% בממוצע הארצי.

עסאם מח'ול: שטחי תעשייה 6.5% כאשר הממוצע הארצי הוא 13.6%.

אחמד חיג'אזי: שזה נתון בסיסי לעיר.

עסאם מח'ול: כן, שונות שזה, מתחמי ספורט, בתי קברות, שבילים, זה 5%, כאשר הממוצע הארצי 15.7%.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על מציאות זועקת, מציאות בלתי אפשרית במובן הזה ואנחנו אין לנו ברירה אלא לתבוע כועדה את הקצאת מגרשים.

עסאם מח'ול: הדרך היחידה להבטיח קורת גג לאנשים זה ללכת על זה.

שלום שמחון: אני רוצה ברשותך, אם תרשה לי, לנסות לפתוח את הדיון ולאפשר גם לממלא מקום ראש עיריית טמרה להגיד את דברו.

שלום שמחון: ולפני כן, אני רוצה לנסות להציע תיקונים אפשריים לדיון כדי לנסות ולהבין.

שלום שמחון: מצבה של העיר טמרה ואת היחודיות שיש בינה, ולנסות להבין את המציאות שיש בינה לבין ערים בגודל דומה במדינת ישראל.

שלום שמחון: לפי מה שהנתונים שהוצגו פה, נתוני הקרקע בעיריית טמרה הוא נמוך ביחס לכל עיר אחרת במדינת ישראל.

שלום שמחון: אתם יכולים לסתור את מה שאני אומר.

שלום שמחון: על פי מה שמונח פה על השולחן היחס בין הקרקע הפרטית לבין קרקע של המינהל עומד ביחס של 40% קרקע פרטית 60% מינהל.

שלום שמחון: יש באפשרות הזאת לבד לעשות שתי תופעות, אחת, להשפיע באופן ישיר אם מצאי קרקע פרטית הוא כזה גדול אז בוודאי שיש לו השפעה על יוקר הקרקעות בצד השני.

שלום שמחון: אם זה לא נכון, אתם יכולים לסתור את זה גם כן.

שלום שמחון: האם יש תוכניות להרחיב את מצאי הקרקע של עיריית טמרה גם למגורים וגם לאזורי תעשייה.

שלום שמחון: אם יש תכנון שלוקח בחשבון את הגידול הטבעי של עיריית טמרה בעתיד, ומה הם הכיוונים ומה הם תוכניות העתידיות.

שלום שמחון: האם יש תוכניות לנושא של שטחי תעשייה, ואני רוצה שטחים לבניני ציבור, ופרקים וגנים, ומה התחזיות שלכם לעתיד הבא.

שלום שמחון: אני מציג את הנקודות האלה כיוון שהייתי רוצה שאתם תתייחסו לדברים.

שלום שמחון: אתם יכולים גם להתייחס לדברים אחרים.

גבי ויסמן: אני מציע שהישוב עצמו יתן סקירה תיכנונית בלבד ואנחנו נתייחס לזה.

אחמד חיג'אזי: נמצא איתנו מהנדס העירייה שהכין מצגת אני רוצה שיציג את כל הסקירה ואת ההתפתחויות מבחינה תיכנונית ואנחנו נשלים את הסקירה.

שלום שמחון: אפשר לקבל דוגמה של עיר מקבילה עם 25.000 תושבים.

שלום שמחון: אמרתם מעלות תרשיחא.

אחמד חיג'אזי: תנו למהנדס העיר להביא את הדברים שלו.

אחמד חיג'אזי: רוצים גם לשמוע תשובות.

אמין סהלי: אני אתן סקירה כללית, איך כל הנושא של התכנון טופל בטמרה, ועל איזה בסיס.

אמין סהלי: לפי תחזית האוכלוסייה טמרה אמורה להגיע לאיזה 42,000 תושבים לקראת שנת 2020, התפלגות הגילאים פה, איך שחבר הכנסת עיסאם מח'ול הציג כ-45% מהאוכלוסייה הם נמצאים מתחת לגיל, אבל מה שחושב מאד להסתכל על שטח השיפוט של טמרה שבעצם כאילו שרואים שיש איזה שהוא עתודות קרקע כאלה גדולות בטמרה, שזה 29,300 דונם, אבל בפועל אם אנחנו בודקים איפה אפשר לפתח ביניהם לא נותר חוץ מ-2,900 דונם לפיתוח עתודות קרקע בעתיד, וזה מסיבות כאלה ואחרות, חלק מהם שזה תב"עות שעוברות בתחום השיפוט של טמרה, אם אנחנו לוקחים תב”ע 14 שזה המחצבות, אותם 22 שזה היעור.

שלום שמחון: סך הכל כמה קרקע יש לטמרה.

אמין סהלי: 29,300 תחום שיפוט.

אמין סהלי: אבל מתוך מה שאפשר לנצל סך הכל, 6,000 דונם.

ואסל טאהא: תכנית מתאר, כמה מאושר.

אמין סהלי: מאושר מתוך זה 4,163 דונם, שזה המצב הקיים היום, תכנית המתאר המאושרת של טמרה.

שלום שמחון: מה יכולה להגיד למשל עיר מקבילה כמו מעלות, על מה יושבת מעלות תרשיחא?

גבי ויסמן: יושבת על חצי מזה.

שלום שמחון: על חצי מזה.

גבי ויסמן: כן.

דוד טל: ומספר התושבים שם.

אמין סהלה: אם אנחנו מסתכלים על מה.

אמין סהלה: על פי שטח.

דוד טל: אתם אומרים שמעלות תרשיחא זה 22,000 בערך.

ואסל טאהא: אנחנו 25,000 תושבים.

קריאה: זה לא רלוונטי.

ואסל טאהא: מזה 14,000 דונם חקלאות.

אמין סהלה: ברשותכם, לא זה מה שקובע, מה שקובע, אם אנחנו מסתכלים על התכנית העתידית של טמרה מתאר, לשנת 2000, בשנת 2000 אושרה, הוגשה לטמרה תוספות הדרושות לטמרה לשנת 2020, אם אנחנו מסתכלים בעצם על מה שקרה מאז שנת 2000 ועד היום, אנחנו רואים שמלכודת בעצם, תכנית המתאר לטמרה הפכה להיות מלכודת, מחסום במקום שזה תהווה תכנית אב.

אמין סהלה: כי כל פעם שאנחנו יוזמים תכנית נקודתית, נקודתית למלא אחרי הצרכים שלנו, אומרים שצריך לחזור לתכנית האב, מתאר, ולהתיחס אליה.

אמין סהלה: ואם אנחנו חוזרים לתכנית אב מתאר, אז זה בעצם מתנגש בכל מיני.

ואסל טאהא: צריך להתייחס לשנת 2000 לתכנית הזאת אומצה על ידי הועדה המחוזית.

ואסל טאהא: שהיום לא מקבלת אותה.

שלום שמחון: אתה מתכוון לתכנית האב.

ואסל טאהא: תכנית האב אומצה בשנת 2000.

קריאה: מי ביקש.

אמין סהלה: הועדה המחוזית, מינהל מקרקעי ישראל, טוענים כל הזמן שצריך לעבור בתהליך תכנית המתאר קודם שנאשר תכניות מפורטות.

אמין סהלה: הפלונטר בזה שתכניות מתאר הולכות המון זמן עד שהם מאושרות.

אמין סהלה: ועובדה, הנתונים של טמרה.

אמין סהלה: אם אנחנו מציגים את הנתונים של התכנית הראשונה שהוצאה לטמרה, זה היה בשנת 68,ואושרה ב-78, לקח 10 שנים עד שאושרה תכנית, אז כשהישוב היה כמה אלפי תושבים.

אמין סהלה: כי התכנית השניה שהוצאה היתה ב-83, אושרה ב-95, לקח 13 שנים.

אמין סהלה: התכנית אב מתאר שהוקמה ב-96, אומצה רק ב-2000, ועד היום עוד לא אושרה, ואני לא יודע מתי היא תאושר.

אמין סהלה: אז אם אנחנו רוצים לקשור כל פעם תכנית מפורטת נקודתית לתכנית המתאר אז תאושר בוודאי ב-2020.

אמין סהלה: אז זה לא הגיוני.

דוד טל: אתה אומר זה לא אוביקטיבי, זה גם אומר לגבי תכנית מתאר גם של ישובים יהודיים שזה קורה לו.

דוד טל: למה לא, זה יותר קצר.

אמין סהלה: תכנית המתאר של טמרה שאנחנו עובדים לפיה יום, זו תכנית המתאר.

אמין סהלה: אם אנחנו מסתכלים רק ויזואלית אנחנו רואים שכמעט ולא מזהים את השטחים המיועדים לצרכי ציבור ושטחים ציבוריים פתוחים.

אמין סהלה: אין.

אמין סהלה: לא ירוק ולא חום.

אמין סהלה: הנתונים מדברים על כך שתכנית המתאר של טמרה, סך הכל תכנית המתאר המאושרת היום זה 4,163 דונם, כאשר 168 דונם בלבד הם לצרכי ציבור, שזה 4%, וכל השאר 84% זה למגורים, זאת אומרת יש מחסור עצום.

אמין סהלה: אם אני משווה את זה לנתונים של ישובים שבסדר גודל של טמרה, מבחינת תושבים, אני מוצא שרק 47% הם לצרכי מגורים ו-24% לצרכי ציבור, וזה הנתונים של הרקע של טמרה 35, שרק ידוע מאיפה המקור לזה.

אמין סהלה: זאת אומרת שהמצוקה של שטחי ציבור בטמרה היא אקוטית.

אמין סהלה: מה שקיים אצלנו היום, יש לנו תקציב - -

דוד טל: אנחנו מתמקדים בשטחים למגורים.

דוד טל: לא דוחים את זה אבל הבעיה כרגע היא מגורים.

אמין סהלה: המגורים הרי מתבטאים גם בפונקציות.

אמין סהלה: אנחנו צריכים גם בשביל המגורים, רוצים גם בתי ספר, גם גני ילדים, גם הכל.

אמין סהלה: כל מה שנלווה למגורים.

דוד טל: אני בא מאיזה שהוא מגזר, גם כן, שמגורים זה לא מבנים לצרכי ציבור.

שלום שמחון: דוד, זה קשור.

אמין סהלה: יש לנו 4 פרויקטים בעצם שתקועים היום, יש לנו תקציב לזה אבל הם תקועים בגלל שאין לנו קרקע.

אמין סהלה: אנחנו פנינו למינהל והכנו תכניות מפורטות אבל מאותה סיבה מאותה טענה שצריך קודם לאשר תכנית המתאר.

אחמד חג'אזי: הבקשה של עיריית טמרה, קודם כל לאשר לנו הרשאה לתיכנון תכניות מפורטות מתחמיות, להרחבת תכנית המתאר של טמרה, זה אחת הבקשות המרכזיות בכדי לפתור את בעית הדיור בטמרה.

אחמד חג'אזי: נושא שני, להוציא לפועל מכרז חדש לחלוקת מגרשים שנמצאים בתוך המתאר, תכנית המתאר המאושרת, ועוד בעיה אקוטית, הנושא של הבתים, כאילו האנשים שעלו על אדמות מינהל שיהיו חלק להסדיר את הנושא הזה כחלק מפתרון מצוקת הדיור.

אחמד חג'אזי: היה נסיון בעבר, בזמנו שהיה בזמנו, שר השיכון, ראש הממשלה דהיום, שהיה בהסדר חזקת טמרה, אנחנו רוצים שהנושא הזה גם יחול על אנשים שבנו מ-98 והלאה.

דוד טל: אתה בעצם מדבר על להכשיר בניה שהיה בלתי חוקית.

ואסל טאהא: בטמרה יש משבר שמאז 48 המצב הזה הולך ומחמיר.

ואסל טאהא: כולנו יודעים, לפני שאתחיל, נברר אם הוזמנו אנשי משרד הפנים ואחרים.

ואסל טאהא: בטמרה כמעט 50% מתושביה באו מכפרים סמוכים שנטשו את הכפרים שלהם, או הוגלו ב-48, תחת צל המלחמה, לדאמון, מכפרים אחרים סמוכים, הם באו בנו צריפים, בתוך העיר, כי אין להם שטחים פרטיים.

קריאה: זה מקרה חריג.

ואסל טאהא: גם ראש העיר מהכפים האלה.

ואסל טאהא: בנו על אדמות מדינה שמו צריפים אלה היו שטחים פרטיים, ואדמותיהם מרוחקות מהם 2 ק"מ, 3 ק"מ.

ואסל טאהא: ולא מרשים להם לחזור לכפרים שלהם ולאדמות שלהם.

ואסל טאהא: זה עבר חמישים שנה.

ואסל טאהא: הענין התפתח.

ואסל טאהא: קנו אדמות, חלקות קטנות, לקחו מהמינהל, בוא נגיד בנו בלי היתר.

ואסל טאהא: וכל המדינה העלימה עין.

ואסל טאהא: והיום יש משבר שם.

ואסל טאהא: יש יותר מ-150 בתים מחוברים לחשמל, יש רשת שם, יש ביוב, יש נסיעות, יש הכל, הבעיה שהמינהל לא רוצים להגיע לפשרה עם הבעלים האלה בכדי שיגיעו את הבתים.

ואסל טאהא: והם חיים תחת איום נורא.

דוד טל: איזה איום, מה האיום.

ואסל טאהא: הריסת בתים.

ואסל טאהא: צווי הריסה.

ואסל טאהא: יש פינוי, צווי פינוי וצווי הריסה.

ואסל טאהא: זה הנקודה החשובה היום העומדת בטמרה.

ואסל טאהא: לעניין הבניה הרוויה.

ואסל טאהא: נדמה לי שזה מחייב גם שינוי בחוק הבניה.

שלום שמחון: אני רוצה להגיד, לחבר הכנסת ברכה שהזכיר את עניין המושבים והקיבוצים כשהגיע הנה, נמצא פה האיש של המינהל והוא יגיד לך.

גבי ויסמן: אין דבר כזה, מושב לא יכול להגיע ל-100 יחידות צמודות קרקע.

גבי ויסמן: הוא מוגבל בגודל שלו למספר יחידות, מאד מאד מוגבל.

ואסל טאהא: ואצלנו בטמרה, זה הסבר יפה ומקובל עלי, אבל להחיל אותו גם על הישוב הערבי.

מוחמד ברכה: את הערבים רוצים ככה להגיע לשמים.

מוחמד ברכה: בלאו הכי הישובים הערביים בהעדר תעסוקה ושרותים הופכים למן בית מלון אחד.

מוחמד ברכה: בית מלון אחד ברמה נמוכה.

מוחמד ברכה: אז אתה עוד רוצה לקחת את זה לגובה.

מוחמד ברכה: אפילו לנשום אי אפשר.

מוחמד ברכה: חוץ מזה יש עניין תרבותי, הנושא של מנטליות זה שטות.

מוחמד ברכה: יש עניין תרבותי.

מוחמד ברכה: אז בנוסף לכל מה שאמרת, גם שם מוגבל, גם לגובה אסור.

מוחמד ברכה: גם לגובה אסור.

קריאה: איזה תרבות, איזה תרבות אחרת.

מוחמד ברכה: אתה רוצה הסבר, תן לי לגמור אני אסביר לך.

מוחמד ברכה: אני אוריד לך נקודות שגם לגובה בטמרה אסור.

מוחמד ברכה: הגובה מצב של 12, 13 מ' 16 מ', הנה המהנדס כמה מגבילים אותם לגובה בטמרה, 15 מ' או 16 מ'?

אמין סהלה: 4 קומות זה 15 מ'.

מוחמד ברכה: זה 3 יחידות.

ואסל טאהא: בתכנית מתאר זה תקנות.

ואסל טאהא: אני רוצה להגיד לגבי תכנית.

ואסל טאהא: זה לטיסות חיל האוויר.

ואסל טאהא: זה בלתי אפשרי כשמבקשים מהעיריות והמועצות להגיש תכניות מתאר, מושכים אותם שנים, על שנים.

ואסל טאהא: כשבסוף ציינו, נניח שאושרה לי תכנית מתאר, אחרי זה הלחיץ ומצוקת הדיור לוחץ את ראש העיר, לוחץ את העירייה אז מתחילים להגיש בקשות להרחיב את תחום השיבוץ.

ואסל טאהא: אז אומרים, יש פטנט חדש במשרד הפנים, אנחנו מוציאים לכם תכנית אב, תבואו תציעו תכנית אב, מציעים תכנית אב מאמצים אותה, בסופו של דבר זה לא יתכן מתחילים להתחנן, זה לא יתכן.

גבי ויסמן: אני חושב שמה שאני אסקור יכלול את הכל כי אנחנו מתואמים.

גבי ויסמן: קודם כל טמרה היא עיר והמצב שם לא טוב, אני מסכים עם כל מי שאמר ומה שאמרו.

גבי ויסמן: אבל טמרה היא עיר, ובעיר צריך להתנהג כמו בעיר, זה כבר לא כפר.

גבי ויסמן: ותכניות המתאר - -

קריאה: את מתייחס אליה כמו לעיר בכל דבר, אזורי תעשייה למשל, תחבורה ציבורית.

שלום שמחון: אמרת נכון, טמרה היא עיר ובעיר מתנהגים כמו בעיר.

גבי ויסמן: מעבר לתכנית המתאר המאושרת, מדינת ישראל החליטה על פרויקט 34 ישובים בגליל להכין לכולם תכניות אב מתאר, שהם התוכניות המנחות במימון המדינה, וטמרה נכללת בפרויקט הזה.

גבי ויסמן: היום יש לנו מצב שיש לו טמרה תכנית אב מנחה, היא בהליך אישור מתארי, והיא מהווה גם את תכנית השלד, שממנה כבר בשלב הזה אפשר להתחיל לגזור תוכניות מפורטות על פי תכנית האב, על מנת לקדם את הקרקע לבניה.

גבי ויסמן: בשלב הראשון, שמשרד השיכון אמור לקבל הרשאה, והוא יקבל הרשאה בימים הקרובים, ועל סמך הרשאה זו הוא יתקצב את זה במסגרת האוצר, מדובר על 2,500 יחידות דיור, שזה מעבר, והעיר יודעים זאת, כי אנחנו מתואמים.

גבי ויסמן: אני רוצה שתבינו, בחלק מהישובים מי שמתכנן את זה מינהל מקרקעי ישראל, ממשלת ישראל קיבלה החלטה שהמגזר הערבי יטופל על ידי משרד השיכון והוא גם מעביר את הסובסידיה.

גבי ויסמן: אנחנו לא מעבירים סובסידיה כדי שאנחנו נעביר סובסידיה אצלנו זה סיפור ארוך.

דוד טל: סובסידיה למה.

גבי ויסמן: לכל משתכן.

גבי ויסמן: לתשתיות.

גבי ויסמן: זה עזרה למשתכן לתשתיות.

גבי ויסמן: העלות של הסובסידיה היא דרך אגב, מסתכמת ב-2 חדרים, הערך הכספי לכל משתכן.

גבי ויסמן: ולכן אנחנו היינו במשא ומתן עם ראש העיר הקודם, ועם ראש העיר החדש, בשלב מסוים כשאנחנו פנינו לועדת פרויקטים עם האוצר, אמרו לנו, רבותי, מינהל זה עבודה של משרד השיכון.

גבי ויסמן: לכן, ההרשאה הועברה למשרד השיכון, אנחנו מתואמים כרגע, משרד השיכון נכנס לתוך ההליך, של בקשת התיקצוב של זה.

גבי ויסמן: זה הקטע של מה שהולך להיות, כלומר, התכנית המפורטת של משרד השיכון, ואני מדבר על הצד הדרום מערבי של הכפר, אנחנו מתחילים משם כי שם הגישה הראשית.

גבי ויסמן: ומשם אנחנו נמשיך ל-2,500 הנוספים, שזה יגיע לעוד 5,000, חמשת אלפי בסך הכל, בצד הדרום מזרחי.

שלום שמחון: מה שאתה אומר זה נכון לרגע זה יש איזה שלב כזה או אחר של תכנון, חמשת אלפי יחידות דיור לעיר טמרה, 2,500 בשלב.

גבי ויסמן: לא, זו אותה תכנית אב מתאר.

גבי ויסמן: עכשיו, כמו שנאמר פה, עד שתכנית מתאר לא מאושרת אתה לא יכול להתקדם מפורטת.

גבי ויסמן: היום תכנית אב המתאר היא מתעכבת.

דוד טל: למה היא מתעכבת.

דוד טל: אמר המהנדס.

גבי ויסמן: בגלל מוסדות התכנון.

גבי ויסמן: מוסדות התכנון משהות את הקבלה.

גבי ויסמן: אנחנו הולכים לגזור מתוך זה את הצד הדרום מערבי, כתכנית מפורטת ולהריץ אותה במקביל למתאר, שהם יגיעו לשלב הגמר ביחד, וזה הסיכום עם העיר.

גבי ויסמן: והם יודעים את זה.

גבי ויסמן: משרד השיכון אמור לתקציב את זה - -

קריאה: כמה יחידות דיור יש שם.

גבי ויסמן: 2,500.

גבי ויסמן: עכשיו אני רוצה להתייחס פה לכמה נקודות.

גבי ויסמן: זה נכון שבתחום השיפוט יש הרבה קרקע מינהל, אבל בתחום של המגורים יש לנו מעט מאד, בפועל היום.

גבי ויסמן: חלק מהקרקעות נשדדו בבניה בלתי חוקית, וחלק הלכו למוסדות ציבור.

ואסל טאהא: אמרתי בנימוס הם נטשו את הכפרים, הם הוגלו מהכפרים בכח.

ואסל טאהא: והועברו לטמרה.

ואסל טאהא: איפה הם יגורו.

גבי ויסמן: אלה קיבלו את הסדר טמרה, אבל כל אלה פליטים מ-48, הוסדר להם - -

ואסל טאהא: לא נכון, אני קשור ל-150 בית שאני מוביל את הבעיה שלהם.

גבי ויסמן: 150 בית זה בניה מ-98, החדשה, ולהם לא מגיע פרס.

גבי ויסמן: כל התכניות שנעשו על ידי הרשות המקומית, או גורמים אחרים בעבר, לא כללו טבלאות איזון מסודרות ולכן ישנה מצוקה גם בשטחי ציבור.

גבי ויסמן: כלומר, אם המעט קרקע שבתכנית הקיימת שלי, הלכה לשטחי ציבור לא נשאר לתת לחסרי הקרקע.

דוד טל: זה תלוי במועצה.

גבי ויסמן: זה תלוי ברשות המקומית.

אחמד חג'אזי: סך הכל 168 דונם שטחי ציבור, מחצית מהם טאבו, איך אתה - -

גבי ויסמן: אז אני אומר, זה המצב של העבר.

גבי ויסמן: עכשיו, חלק מהשטחים כרגע הרשות המקומית הגישה תכנית למוסדות ציבור כי יש להם תקציב לבית ספר, וכן הלאה, זה פה לפני המסגד שלא כחוק, ששדד קרקע למגורים, ועוד כל מיני כאלה שאנחנו צריכים להתמודד עם הדברים, ואנחנו מתמודדים בכל מיני תהליכים.

גבי ויסמן: אני נוגע כעת בשטחי ציבור, המועצה המקומית הגישה לנו מספר תכניות, אנחנו בזהירות בזהירות אנחנו מוחלים על חוק התכנון - -

שלום שמחון: אני רוצה לשאול אותך ביושר, אמרת שסך הכל הדברים שתוארו פה הם נכונים.

שלום שמחון: אמרת שהמצב לא טוב.

שלום שמחון: תגיד לי ביושר, אתה הרי ממונה על הגזרה הצפונית, זה החלק שלך, אתה יכול להגיד לי מה המצב בישוב הערבי האזור שאתה נמצא בו, בנושאים האלה שדברנו עליהם ביחס לישוב היהודי.

גבי ויסמן: יש ישובים שהמצב שלהם יותר טוב, יש ישובים שהמצב שלהם לא טוב.

גבי ויסמן: למשל כפר קנא.

ואסל טאהא: אני נלחמתי אז קבלתי.

ואסל טאהא: אני נלחמתי עד שקבלתי.

גבי ויסמן: נלחמת אז קבלת.

גבי ויסמן: אני רוצה שתבין, בא תלך אחורה.

גבי ויסמן: האחריות של השלטון המקומי, קרי הרשות, מתכננת את עצמה והיא חובה עליה לעשות את התשתיות, והיא צריכה לקדם את הישוב שלה.

גבי ויסמן: מה אתה רוצה לדעת, יש לי 80 ישובים שמה.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת האם זה בא מהבטן או שזה בא מהראש וזה נכון, שיש מצוקה אמיתית, במגזר הערבי באזור שאתה נמצא בו, בכלל, ובעיר טמרה בפרט.

שלום שמחון: אם הדבר הזה נכון, אז אני לא חושב שאפשר לעשות את זה בשלוש דקות.

שלום שמחון: יש לי פה הצעות מה לעשות עם הדבר הזה.

שלום שמחון: זה כל מה שאני מבקש ממך.

גבי ויסמן: המצב הוא לא טוב.

גבי ויסמן: עכשיו תחזית, יש כפרים ערביים שלמינהל אין שם מטר מרובע אחד.

גבי ויסמן: אז אנחנו לא שחקן שם.

גבי ויסמן: בטמרה יש לנו.

ג'מאל זחאלקה: יש פתרון, זה הענין.

ג'מאל זחאלקה: זו בעיה שאפשר לפתור אותה.

ג'מאל זחאלקה: זו לא בעיה בלתי פתירה.

גבי ויסמן: תכנית האב מתאר, שמדינת ישראל הכינה ומימנה, היא באה כשלב ראשון לקראת הפתרון.

גבי ויסמן: יש שלבים, יש הררכיה במערכת התכנון במדינה.

גבי ויסמן: אתה צריך להכין קודם כל לשנות את התמ"א, על ידי תכנית מתאר, אחר כך אתה גוזר מפורטות, ואתה יכול להוציא היתרי בניה.

גבי ויסמן: זה חלק מהעסק.

גבי ויסמן: אז אנחנו נמצאים במצב שהתכנית מתאר מתקדמת.

שלום שמחון: הצעה, ויכול להיות שזה יהיה מיתר ואין צורך בהמשך הדיון.

שלום שמחון: ממה שאני מתרשם, הרי אני מתרשם פה לרגע, זאת אומרת, התכניות הכל בסדר, אפשר לדבר עליהם הרבה.

שלום שמחון: אבל נכון לרגע זה המצוקה היא כרגע, היא לא מצוקה של איך זה יפתר.

שלום שמחון: אני רוצה להציע הצעה בשני מסלולים.

שלום שמחון: אחד, זה שועדת הכלכלה תקיים דיון יחד עם שר השיכון והבינוי ומנהל מינהל מקרקעי ישראל לגבי מצוקת הדיור בישוב.

שלום שמחון: אני רוצה להציע את זה בשני מסלולים.

שלום שמחון: אחד יתקיים הדיון בתקופה הקרובה מאד עם שר השיכון עם מנהל מינהל מקרקעי ישראל, עם כל הנוגעים בדבר, ועם משרד הפנים, לגבי מצוקת הדיור בטמרה, וננסה לעשות את זה בטווח קצר.

שלום שמחון: גם כדי לפרוש את התכניות וגם כדי לראות איך מקצרים הליכים מהירים מעבר למה שמקובל במקומות אחרים.

שלום שמחון: הדבר השני שאני רוצה להציע, זה אני רוצה לדבר איתך ולדבר עם הגורמים הנוספים, זה שועדת הכלכלה תצא לסיור בישוב הערבי באזור הגליל, נגיע לטמרה, אני בטמרה בן בית.

שלום שמחון: אני מציע שהועדה תצא לסיור באזור הצפון.

שלום שמחון: אתה הרי מכיר את הענין כיוון שהיית קודם בדרום, זאת אומרת אתה מכיר את הזוויות מכל הכיוונים.

שלום שמחון: אם שואלים מה הבעיה של ערביי ישראל בתחום הזה, אתה פחות או יותר יכול להגיד ב-80% מהצפון.

שלום שמחון: לכן אני מציע שזה יהיה אצלך.

שלום שמחון: ואז תוכל להגיד לנו מה קורה שם, ומה קורה בדרום.

שלום שמחון: עד מתי היית בדרום.

גבי ויסמן: עד לפני שנה וחצי.

שלום שמחון: אז את יודע מה אני אומר.

גבי ויסמן: באר שבע גדלה ב-4.5% לשנה.

שלום שמחון: אנחנו לא מדברים על באר שבע.

שלום שמחון: למרות הרצון שלחבר הכנסת טל להתעסק בשיכון המזרח, הנושא של הדיון הזה הוא לשיכון המזרח.

דוד טל: חשבתי שנשלב, זו אותה בעיה, אותה בעיה גם פה וגם שם, במגזר החרדי, התסמונת אותה תסמונת.

עסאם מח'ול: האם יש תשובה למה מינהל מקרקעי ישראל לא מוציא כרגע מכרז של מגרשים, ויש אפשרות להוציא כזה, לפתור בעיה חריפה בוערת, כרגע.

גבי ויסמן: יש לנו סך הכל 20 נקודות דיור.

עסאם מח'ול: זה לא יפתור את כל הבעיה.

אחמד חג'אזי: לא, לא, 120 מגרשים.

גבי ויסמן: 120 ב-4 קומות.

עסאם מח'ול: לא, 120 מגרשים אתה לא זוכר.

גבי ויסמן: מי עושה את הסידור, אבל מה אתה רוצה ממני.

אחמד מג'אזי: אמרנו שאנחנו רוצים פיתוח מינימלי - -

גבי ויסמן: אבל אני לא יכול לעשות פיתוח.

אחמד חיג'אזי: אל תעשה פיתוח, בוא תוציא את המגרשים.

אחמד חיג'אזי: שיתחילו בניה.

גבי ויסמן: אבל עד אין על זה פיתוח.

אחמד חיג'אזי: כמו שאמר חבר הכנסת עסאם, יש עכשיו 120 מגרשי מינהל שנמצאים שיכולים לשווק אותם.

מוחמד ברכה: אדוני היושב ראש, יש לי רושם שמנסים למכור אותה סחורה עוד פעם ועוד פעם, בלי לממש את המכירה אפילו.

מוחמד ברכה: 2,500 ועוד 2,500 וכל מיני כוונות, אני מרגיש לא טוב עם הדברים האלה.

מוחמד ברכה: אני אומר את זה בגלוי.

מוחמד ברכה: נשמע כמו להפריח כדי לטייח את הישיבה הזו.

מוחמד ברכה: אני מציע, אם היושב ראש יציע תיקון.

דוד טל: הוא הציע שהוא לא צריך את הישיבה.

מוחמד ברכה: לכן אני אומר, לישיבה הבאה שהציע היושב ראש, צריך להביא נתונים.

מוחמד ברכה: לא מילים.

מוחמד ברכה: ודברים כתובים.

מוחמד ברכה: אני חושב, אם מדובר על 60% משטח השיפוט של טמרה, זה שטח של אדמות מינהל, שבלאו הכי זה מינהל, מה היה לפני, מה מינהל, זה של התושבים, שהופקע, מה מינהל.

מוחמד ברכה: שיחזירו את זה לאנשים.

מוחמד ברכה: שיפרסמו מכרזים לקנות את הקרקעות האלה.

מוחמד ברכה: בשביל מה אתם שומרים את המקומות האלה.

שלום שמחון: גם אם יחזירו את האדמות אתה לא יכול לבנות עליהם.

מוחמד ברכה: רוצים לבנות עוד מצפים בתוך טמרה, מה רוצים, כבר יש מצפים מסביב, יש נשר, יש כביש 70, כבר מנתק את טמרה מהקרקעות, יש את המצפים מסביב, אז לפחות מה שיש.

מוחמד ברכה: מה אתם באים לסבן אותנו כאן.

קריאה: אנחנו נמצאים כמו בבית סוהר.

מוחמד ברכה: אז לבוא ולהגיד מילים ואחר כך ללכת הביתה וכאילו שדנו, והכנסת עשתה את עבודתה.

מוחמד ברכה: זה לעשות צחוק מהעבודה.

מוחמד ברכה: אם אין תכניות על השולחן כפי שמהנדס העיר מביא מצגת, תביאו מצגת.

מוחמד ברכה: ולוח זמנים.

מוחמד ברכה: 2,500 ועוד 2,500.

שלום שמחון: זה מה שהצעתי.

שלום שמחון: הצעתי לבקש משר השיכון בעצמו - -

עסאם מח'ול: אני מבקש מיושב ראש הועדה לא להפוך את הועדה לפלסטר לכל מיני הונאות.

שלום שמחון: אני הרי הצעתי.

קריאה: אני הרי מסכים להצעה שלך.

גבי ויסמן: טמרה נמצאת באזור עדיפות לאומית ב'.

גבי ויסמן: כתוצאה מזה, מכל מקום לפני חודש התקבלה החלטת מועצת מקרקעי ישראל 997, שעניינה הסדרות בניה בלתי חוקית במחירים מסויימים לכלל המגזר הערבי, והיא מדברת על בתים שנבנו עד שנת 95.

שלום שמחון: אני רוצה לדבר באופן חופשי בלי כותרות ובלי עניינים.

שלום שמחון: יש כנראה בוודאות, אבל אני אגיד כנראה, יש מצוקה במגזר, עכשיו כל מה שצריך לעשות זה לראות איך מקצרים הליכים כדי להקדים את התכניות שאתה מדבר עליהם שהם תכניות יפות, להקדים אותם כמה שיותר קדימה.

שלום שמחון: אפשר לעשות את זה בשני שלבים.

שלום שמחון: הרי אם היתה בעיה כזאת במגזר היהודי, היינו כבר עושים בהליך כזה והליך אחר.

שלום שמחון: אם כבר מקימים איזה ועדה מיוחדת, זה מה שהחבר'ה האלו, שיסלחו לי אחמד טיבי וברכה, כל מה שהצענו הם לא מבינים את השיטות.

שלום שמחון: הם יודעים להציג את הבעיה ולצעוק עליה אבל לא לטפל בשיטה.

שלום שמחון: והשיטה כמו שעושים במקומות אחרים להביא את זה לממשלה להחלטה מיוחדת, לול"ל מיוחד שיקדם את העניין הזה.

אחמד חיג'אזי: יש לי בקשה מהיושב ראש, וגם מהמינהל, לאשר לנו מידית, יש לנו תיקצוב לשלושה מוסדות ציבור, שהתקציב נמצא ומוקפא, והתכניות המפורטות נמצאות ועברו אישור רשמי של הועדה המחוזית, והמינהל תוקע את זה.

אחמד חיג'אזי: יש לנו בית ספר יסודי, יש לנו חטיבת ביניים, וחטיבה עליונה והמתנ"ס.

אחמד חיג'אזי: המתנ"ס 10 מיליון שקל, התקציב מוכן.

אחמד חיג'אזי: אנחנו רוצים אישורים מידיים עד שנעבור את התקציב.

אחמד חיג'אזי: והנושא של טבלאות איזון זה יקח עשרות שנים.

שלום שמחון: אנחנו יכולים להמליץ על זה אבל לועדה אין סמכות.

שלום שמחון: מה שאני מציע זה.

שלום שמחון: הועדה דורשת, נכניס את זה כחלק מהסיכום.

שלום שמחון: אני רוצה להציע לך הצעה.

שלום שמחון: לישיבה שתהיה עם שר השיכון ומינהל מקרקעי ישראל, שאתם תנסחו הצעת מחליטים לממשלה לגבי הטיפול במצוקת הדיור בנושא הזה שאנחנו מדברים עליו, ואנחנו בסוף הישיבה עם שר השיכון, נניח לו את זה ביד.

שלום שמחון: אחת מהן תהיה מה שהצעתי פה לגבי תכנית תבנית מיוחדת.

שלום שמחון: את זה צריך לנסח, להכין, לכן הישיבה עם שר השיכון שתהיה.

אחמד חיג'אזי: אנחנו מכינים את כל הנושא הזה כמו שהכין המהנדס גם תהיה לנו תכנית חוברת מסודרת גם לנושא הזה.

שלום שמחון: חברים תודה רבה.

שלום שמחון: הישיבה נעולה.