ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 461, 2005-07-17 14:00

אמנון כהן: אנחנו פותחים את הדיון הבא.

אמנון כהן: הצעת חוק הגנת הצרכן תיקון- חובת הפסקת שירות ללקוח המבקש להפסיק התקשרות, התשס"ד – 2004, של חבר הכנסת גלעד ארדן, פ/2754.

אמנון כהן: חבר הכנסת ארדן, הבאת אותנו פה ביום ראשון לכנסת - - -

גלעד ארדן: ביום ראשון זה אתה שהבאת אותנו.

אמנון כהן: אנחנו מתחשבים בהצעות חוק חשובות שלך, למרות שיש לנו הרבה הצעות חוק חשובות גם של חברי כנסת אחרים אבל אמרנו, בוא, נסיים ונצא לפגרה בצורה מסודרת ועם החוקים החשובים לטובת הצרכנים.

אמנון כהן: בבקשה, כבוד חבר הכנסת המציע.

גלעד ארדן: אני מאוד אשמח להסביר רק אני ראשית מודה לאדוני היושב ראש שהביא את הצעות החוק החשובות האלו לפני הפגרה, אבל אני חייב לציין שעם כל חשיבותן הן בכל זאת כבר ממתינות זמן לא מבוטל בוועדה.

אמנון כהן: לא הרבה זמן, רק זמן סביר.

אמנון כהן: רק דבר נוסף שרציתי לעדכן את חברי הוועדה הוא שדיברתי עם יושב ראש הכנסת ובדיונים שיתקיימו במהלך הפגרה, אם לא תספיקי את מבחינתך, היועצת המשפטית של הוועדה, להניח אותם לקריאה ראשונה, אז יושב ראש הכנסת הבטיח לי שגם בפגרה כשיתקיימו דיונים בנושאים אחרים, הוא יעביר גם לקריאה ראשונה את הצעות החוק, כך הוא אמר לי, כי אמרתי שאנחנו לחוצים - - -

אתי בנדלר: זה תקדים, זה עוד לא היה בעבר.

אליעזר זנדברג: אז מה משמעות הפגרה?

אמנון כהן: לא תמיד זה כך.

אמנון כהן: לפי תקנון הכנסת יש 25 חתימות שאפשר להעמיד נושאים לדיונים.

אמנון כהן: אז יושב ראש הכנסת לא יביא את הדיון רק בנושא הזה אז כשיהיה כינוס ובדיונים הבאים הוא יכניס כל פעם הצעת חוק לקריאה ראשונה.

אליעזר זנדברג: חשבתי שהמשמעות של פגרה זה שאז אין חקיקה.

לאה ורון: אז לראשונה הוא מוכן.

אמנון כהן: הוא מוכן כי אמרתי שיש עומס, גם היועצת המשפטית, אנחנו מעבירים הרבה חוקים טובים לעם ישראל, לכן הוא נענה לבקשה שלי ואמר שייקח את זה בחשבון ויעשה את זה.

אתי בנדלר: אני לא שמעתי על כך, זה בניגוד לכל מה שהיה מקובל עד כה בכנסת, לא היו הצעות חוק פרטיות בפגרה, אלא אם כן הממשלה ביקשה, לא היה מעולם.

אמנון כהן: אז יהיה, תמיד יש פעם ראשונה, תמיד יש תקדימים.

אמנון כהן: גלעד ארדן: קודם כל כיוון שהממשלה באמת מנסה להפוך את הכנסת בשנים האחרונות לאיזושהי סתם חותמת גומי, אז כדאי שננסה בכל זאת לחזק את מעמד הכנסת ולתת שירות טוב יותר לאזרח.

אתי בנדלר: כל דרך שתחזק את מעמד הכנסת אני אתמוך בה.

אמנון כהן: ומכאן אנחנו עוברים להצעת החוק, חבר הכנסת ארדן, בבקשה.

גלעד ארדן: הצעת החוק הזאת נולדה מתוך פניות של אזרחים שפנו אלי, ואפילו אני באופן אישי נתקלתי במקרה הזה כאשר צרכן תחומים כמו אינטרנט מהיר, סלולרי, כבלים ולווין וכו', בקיצור, בכל מיני הסכמי התקשרות שאין מועד סיום להתקשרות, ותיכף ניגע בהצעה בתיקונים שדרושים בה.

גלעד ארדן: אני לא מדבר על מבצעים אבל כאשר הלקוח, אדוני היושב ראש, אתה היום לדוגמא מנוי באחת מחברות הסלולר או הכבלים או כל התקשרות שלא קבעת מראש מתי היא אמורה להסתיים עם הספק, ואתה החלטת יום אחד שאתה רוצה לעבור למתחרים, ואתה רוצה לנסות את כוחך בלהתנתק מאותו ספק שירות - - -

אמנון כהן: כמו התנתקות של היום?

גלעד ארדן: כן, אבל במקרה זה אנחנו דווקא בעד ההינתקות כי אנחנו רוצים לעודד תחרות בין נותני השירות ואנחנו רוצים להקל על הצרכן בתהליך ההנתקות שלו מאותו ספק שירות שהוא חושב שיש מישהו שיכול לתת לו שירות יותר טוב או יותר בזול, והיום לצערנו יש מצב שאותם נותני שירות עושים הכל כדי להקשות עליך דווקא את תהליך ההינתקות, אני לא יודע אם אדוני היושב ראש ניסה, אבל כאשר אתה מנסה היום להינתק, אז ראשית עד שאתה משיג את המחלקה שמאשרת לך את ההינתקות, זה קשה ביותר.

גלעד ארדן: אחר כך מציעים לך אלף ואחד הצעות מפתות כדי לבטל את ההינתקות.

גלעד ארדן: אחר כך אומרים, טוב, זה לא בסמכותי לאשר את ההינתקות, אני אעביר אותך למחלקה של שימור לקוחות, אבל שימור לקוחות כרגע תפוס, יחזרו אליך.

גלעד ארדן: לא חוזרים אליך, אתה עוד פעם מתקשר, מחכה כמה שעות, אני אציג את זה כמו גדעון רייכר, מחכה, מחכה, מחכה, בסוף אותו שימור לקוחות אומר, טוב, אני מסכים שאתה תעזוב אותנו אבל אין לי טכנאי במחלקת טכנאים שצריכים לבוא לנתק - - -

לאה ורון: דילגת על שלב שידול הלקוח שזה הרגע שמציעים לו הנחות ומבצעים.

גלעד ארדן: במחלקת הטכנאים שהם צריכים ממש לבוא ולבצע את הניתוק, כרגע לא עונים לי, הם ייצרו איתך קשר, וכך מתישים את אותו אדם כדי שהוא לא יתנתק.

אמנון כהן: אם אתה כותב מכתב אחד שאתה בתאריך כזה וכזה מבקש לנתק אותך.

גלעד ארדן: לא קיבלו את המכתב.

גלעד ארדן: מי אמר שהגיע המכתב?

גלעד ארדן: עכשיו, בוא אני אקריא מכתב קצרצר שכתב לי עורך דין ד"ר יובל ויסמן שקרא על הצעת החוק בעיתון.

גלעד ארדן: הוא כתב כך: "קראתי הבוקר כי בכוונתך להעלות הצעת חוק המחייבת ספק שירות מתמשך לבצע ניתוק של הצרכן תוך 14 יום מהודעת האחרון.

גלעד ארדן: כצרכן שירות חברת כבלים שניסה להינתק רק בימים האחרונים, ברצוני להסב את תשומת ליבך שהסוד המוסתר ביותר בחברות המספקות שירות מתמשך הוא הכתובת אליה יש להפנות בקשה לניתוק.

גלעד ארדן: על אף שאני עורך דין במקצועי ורגיל לשיחות קשות ומשאים ומתנים, נאלצתי לבלות 3 ימים בשיחות טלפון רבות עם נציגי שירות, מנהלי קשרי לקוחות, מחלקת שימור לקוחות וכו' שטענו בתוקף כי אין להם מספר פקס אליו אפשר לשלוח בקשות ניתוק.

גלעד ארדן: רק לאחר הרמות קול ואיום ונקיטת הליכים משפטיים, הסכימו לגלות לי את הסוד, מהו מספר הפקס אליו ניתן לשלוח בקשת ניתוק וכו'.

גלעד ארדן: ואז אומרים לך גם, ביום 22 לשמיני תהיה בבית בין 8 ל-2, קח חצי יום חופש כי הטכנאי שלנו, הוד מעלתו, יבוא לקחת ממך באותן שעות את המכשיר ועד שהוא לא ייקח אנחנו לא יכולים להפסיק לחייב אותך בכסף.

גלעד ארדן: " ולכן הצעת החוק שלי, אדוני היושב ראש, מבקשת להקל על כל התהליך הזה בעקבות הפניה הזאת של האזרח.

גלעד ארדן: אני גם חושב שראוי להוסיף בה סעיף שמחייב כל חברה לפרסם בחוזה ההתקשרות, אני לא יודע אם לפרסם או לקבוע בחוזה כבר, מהו אותו מספר פקס או מספר טלפון בו אפשר יהיה להודיע, הצרכן יוכל להודיע שהוא מבקש לנתק אותו.

גלעד ארדן: אני קבעתי 14 יום זה לא מספר קדוש, אבל שלאחר פרק זמן, שצריך להיות קצר, מרגע שהצרכן הודיע, מסתיימים כל חיוביו ואי אפשר יותר להמשיך ולחייב אותו בעוד חיובים.

אמנון כהן: שיחזיקו עוד שני טכנאים שישלחו לך מייד אם אתה רוצה לנתק.

גלעד ארדן: מצידי שישים להם מחוץ לדלת אם הם לא רוצים לבוא לקחת את המכשיר בזמן מצומצם יותר, אבל מטרת הצעת החוק בעצם היא להקל על תהליך ההינתקות של הצרכן ולהקל את המעבר.

אמנון כהן: ברגע שהוא לא מעוניין, שינתקו אותו.

אמנון כהן: בבקשה גבירתי, את מי את מייצגת?

יונית רביב: אני עורכת דין יונית רביב מחברת הוט.

יונית רביב: עם כל הכבוד, ויש לי כבוד, כיוון שהכבלים ניתנו כאן כדוגמא, אני רוצה להבהיר, שבלי כל קשר למועד התיאום עם הטכנאי, על פי הרשיונות שלנו בהסכם המנוי יש מועדים קבועים לחיוב המנוי, גם אם התיאום עם הטכנאי יעשה בעוד שבועיים, מרגע בקשת הניתוק בדיגיטלי מוסיפים לחייב את המנוי תוך יומיים ובאנלוגי תוך 5 ימים, כך שמועד הניתוק ואיסוף הציוד שהוא בעייתי, כיוון שבבתי המנויים נמצא ציוד יקר, ממירים דיגיטליים, יש מודמים - - -

גלעד ארדן: יש לכם פיקדון.

יונית רביב: אבל יש הרבה גם בהשאלה.

יונית רביב: אנחנו היום נותנים הרבה מאוד השאלה כיוון שאנחנו - - -

אמנון כהן: את אומרת דבר חשוב שתוך יומיים או עד 5 ימים מנתקים מבחינת תשלום, הוא ממשיך להנות מהשירות עד שבאים לקחת את המכשיר.

יונית רביב: בדיגיטלי יומיים באנלוגי 5 ימים, זה מצוי ברשיון ובהסכם המנוי וכך פועלים בפועל.

יונית רביב: לכן מועד התיאום של הטכנאי נכון, כי יש יומנים של חברה ויש זמנים של מינויים, מנסים להגיע במועד שנוח למנוי.

יונית רביב: גם אם הציוד שוכב אצלו חודש הוא לא מחויב בתקופה הזאת.

אמנון כהן: הוא נהנה מהשירות או שהוא מנותק?

יונית רביב: בדיגיטלי הוא נהנה אני אגיד לך ממה.

יונית רביב: באנלוגי הוא נהנה רק מחבילת הבסיס, אחרי יומיים מורידים לו את החבילות הנוספות, אבל הציוד אצלו ובמועד שמנתקים מנתקים פיזית.

יונית רביב: צריך טכנאי שינתק, שיוציא את הכבלים אבל החיוב הוא יומיים מהבקשה.

גלעד ארדן: אבל מרגע שהוא הודיע למי?

יונית רביב: ברגע שהוא הודיע לשירות הלקוחות.

יונית רביב: באתר האינטרנט על כל מודעה על כל פרוספקט של החברה מופיע אחד שמונה מאות, על הממירים היום מודבק אחד שמונה מאות, על הסכמי המנוי שלנו יש אחד שמונה מאות.

יונית רביב: אי אפשר להגיד שמנוי לא יודע - - -

גלעד ארדן: זאת אומרת, את אומרת, יש לי שאלה, את רוצה שנעשה ניסיון עכשיו, אני אתקשר ואבקש להתנתק ממחלקת שירות לקוחות, ותראי שהיא אומרת לי שהיא לא יכולה לנתק והיא תנסה להעביר אותי או שיחזרו אלי ממחלקת שימור לקוחות.

יונית רביב: יכול להיות, אתה יכול לעשות את זה אבל מה שאני עכשיו באתי להעיר זה פשוט את הנקודה של החיוב שהוצגה כאן לדעתי היא לא נכונה, עוד לא נכנסנו להצעה עצמה.

יונית רביב: כי אתה באת ונתת כאן תמונה שעד שהטכנאי מגיע לבית המנוי, הוא ממשיך להיות מחויב אז פשוט רציתי להבהיר שהנקודה הזאת אינה נכונה.

גלעד ארדן: הלקוח לא יודע את כל מה שאת אומרת, ודרך אגב אם היו יודעים את זה לא היו מבזבזים כל כך הרבה זמן בלחכות וכו'.

גלעד ארדן: הייתי מרים טלפון לשירות לקוחות, אומר להם תנתקו אותי או תנו לי מספר פקס, וזה נכון מה שכותב אותו עורך דין שקראתי, לא מוכנים לתת מספר פקס, הם אומרים שהם לא יודעים מה הפקס בשימור לקוחות, בשביל זה צריך לדבר עם שימור לקוחות.

גלעד ארדן: זה לא כל כך פשוט התהליך הזה כמו שאת מציגה אותו.

גלעד ארדן: אז אם מקובל עליך מה שהציע פה האדם שפנה אלי שנחייב אתכם לפרסם באיזשהו מקום או לכתוב בחוזה מהו אותו פקס - - -

יונית רביב: זה קיים באתר האינטרנט שלנו וברשיון קיים מספר הפקס של החברה.

גלעד ארדן: לא הפקס של החברה, נו באמת.

גלעד ארדן: אוקי, אז אתם יוצרים מצג אצל הלקוחות כאילו אי אפשר להתנתק בצורה הזאת.

יונית רביב: אבל המספרים מפורסמים בכל מקום.

יצחק קמחי: יש תיקון לחוק הגנת הצרכן לגבי מספר טלפון של כל חברה מעל מספר מסוים של לקוחות.

יונית רביב: גם ברשיונות שלנו זה קבוע.

יצחק קמחי: חברה תצטרך לבוא ולתת מספר אחד שמונה מאות - - -

אתי בנדלר: הבעיה שלכם ושל שאר החברות זה באמת בהצעת חוק אחרת של יהלום שעליה דובר עכשיו, שאתם לא שולחים חשבוניות ללקוחות ולכן הם לא רואים גם את המספרים.

יונית רביב: באנלוגי כן, בדיגיטלי זה על המסך.

אתי בנדלר: באמת, כמה אנשים יודעים שהם יכולים לראות את החשבונית שלהם דרך המסך, אבל אני לא רוצה להיכנס עכשיו להצעת חוק אחרת.

יונית רביב: בסדר, זה באמת נכנס עכשיו לתחומים אחרים.

אמנון כהן: אוקי, מי אדוני בבקשה?

דב אברמוביץ: עורך דין אברמוביץ מטעם ברק אפס אחת שלוש.

דב אברמוביץ: ההצעה ראויה ונכונה ככל שמדובר בעסקאות אחידות נקרא לזה.

דב אברמוביץ: אני רק שואל לגבי ההצעה הזאת, ככל שהיא נוגעת לעסקאות מיוחדות.

דב אברמוביץ: זאת אומרת, דווקא בתחום התקשורת, יש הרבה פעמים פתרונות שהם מותאמים ללקוח, זה לא סתם אינטרנט מהיר, זה אינטרנט מהיר עם רשת וירטואלית פרטית, ועוד כהנה והנה דברים שהם מותאמים ותפורים במיוחד לצרכים של הלקוח.

דב אברמוביץ: פעמים רבות גם יש השקעה של הספק בציוד ועוד המחירים נמוכים במיוחד מתוך הנחה שמדובר כאן באיזו עסקה מיוחדת.

דב אברמוביץ: והשאלה שלי היא האם ההצעה הזאת נועדה גם במקרים כאלה, לתת ללקוח אפשרות לבטל התקשרות כזאת ללא הפרה - - -

גלעד ארדן: אני כבר אגיד, אני חושב שעוד מעט עו"ד קמחי יגיד את עמדת הממשלה אבל הממשלה הבהירה לי ואני קיבלתי את ההתניה הזו, שהחוק זה יחול רק על חוזים של התקשרות שלא נקבע מועד לסיומם.

גלעד ארדן: לכן אנחנו כנראה נוריד בסעיף אחד את החלק השני, כי אני מניח שכשחברה תופרת חליפה מסוימת, היא גם מתנה את זה בפרק זמן מסוים מינימלי שבא הוא צריך להיות כלול, ואני לא באתי לעקוף את ההתקשרות הזאת ביניהם ולאפשר לו מתי שהוא רוצה מכל סיבה להפסיק לשלם להם, זאת לא הייתה הכוונה.

אמנון כהן: אז עו"ד אברמוביץ, תעקוב כאשר נקרא ונעבור לסעיפים ואז אם יהיו לך עוד הערות אנחנו כמובן נשמח לשמוע.

אמנון כהן: יש לעוד מישהו הערה, אדוני?

רונן ברק: רונן ברק מטעם נטווויז'ן.

רונן ברק: אנחנו חושבים שההצעה ראויה אבל צריך לעשות איזשהו איזון בין טובת הצרכן לטובת הספק.

רונן ברק: אני חושב שיש בעיה עם הודעה טלפונית.

רונן ברק: יש מוקדים שלא מקליטים שיחות וגם כאשר מקליטים שיחות יש בעיה להוציא את ההקלטה.

רונן ברק: צריך לבחור מנגנון פשוט חד ערכי של הודעת ניתוק.

רונן ברק: לפרסם מספר של פקס או כתובת אי מייל אפילו שניתן יהיה לשלוח למייל, או מכתב רשום כמובן, וזו תהיה הוכחה חד משמעית להודעה על ניתוק.

אתי בנדלר: אתה מדבר על הודעה בכתב.

רונן ברק: בוודאי, כי גם בשיחות הטלפון, כמו שאמרו כאן קודם, נעשים מאמצים לשמר לקוח ויכול להיות שכששיחה נגמרת אף אחד לא מבין מה קרה כאן.

רונן ברק: ומה שאמרו שגם אם הוא רושם בסופו של דבר במערכת של ה-CRL היא לא תמיד משקפת את מה שהלקוח הבין.

גלעד ארדן: זה עוד ישפר את מצבכם בעצם.

רונן ברק: אולי, כי אני אומר שבשביל למנוע תקלות וויכוחים, חייבת להיות הודעה בכתב באחד מהאמצעים שקיימים היום והם זמינים ונפוצים וזה מתקשר לנושא של תיקון ופרסום הכתובות שיהיה אפשר לשלוח אותן.

יהורם ארן: אני מייצג את הרשות להסתדרות לצרכנות.

יהורם ארן: אנחנו בעד ההצעה של חבר הכנסת ואני חושב שהנושא של מכתב הוא נושא חשוב ובאמת כדאי ליישם אותו, אחרת יהיו כל הזמן ויכוחים בעניין, אבל שוב, שיידעו לאן כמו שהוא מתאר את זה כי לא יודעים לאן לשלוח את זה ולכן צריך להדגיש ולהסדיר את זה.

אפרת אבנט: שמי אפרת אבנט מסלקום, אנחנו כמובן גם תומכים בהצעה ואנחנו חושבים שזה בהחלט חיובי - - -

גלעד ארדן: נראה לי לפי התגובות החיוביות של החברות שאני צריך לבדוק את עצמי.

אמנון כהן: חבר הכנסת ארדן, אני דוחה את הדיון בשבוע.

אפרת אבנט: שני מקרים בהם הצרכן משלם מראש ואז בעצם תגובה תוך 14 יום תחייב השבה בפועל שלחשבונית.

אמנון כהן: כי החיוב הוא בתחילת החודש ואם הוא מתקשר ב-5 לחודש למעשה כבר גבו את התשלום החודשי, ואז הניתוק אחרי יומיים שלושה כבר לא רלוונטי כי כבר שילמתי את כל הכסף.

אפרת אבנט: נכון, ולכן לדעתנו באמת שווה להתמקד במניעה של חיוב נוסף, זאת אומרת מעבר לחודש או למחזור החיוב החודשי שבו עסקינן, לא צריך להתבצע חיוב נוסף.

רוני נויבאור: למה, למה לא להחזיר את החלק היחסי.

רוני נויבאור: ברגע שהודעת על הביטול.

אפרת אבנט: יש איזושהי אחריות על הצרכן, אתה עושה מנוי בספריה לחודש, אז אין שום בעיה עם זה שאת משלמת לחודש.

רוני נויבאור: אבל אתם עסקה ללא צורך.

רוני נויבאור: למה שתזכו לקבל פיצוי מוסכם של חודש?

אפרת אבנט: זה לא פיצוי מוסכם.

רוני נויבאור: זה כן, כי אתם אמורים להחזיר על זה כסף.

רוני נויבאור: במועד של ביטול החוזה אתם צריכים להשיב אחד לשני את מה שגביתם.

דורי צ'יקו: אני דורי צ'יקו מסלקום.

דורי צ'יקו: ללקוח בעצם יש את היכולת לבחור - - -

אמנון כהן: רגע, המנכ"ל של סלקום בארץ?

דורי צ'יקו: עדיין לא, ולעניינו, יש ללקוח את היכולת לבחור בין להתנתק בעצם במועד שבו תאריך החיוב שלו, ואז אין לו בעצם חיוב אפילו של יום אחד נוסף, לבין להתנתק באמצע החשבונית ואז בעצם החיוב הוא עד אותו תאריך שבו החשבונית הבאה שלו נסגרת.

דורי צ'יקו: שוב, מדובר עדיין בחיוב של, בממוצע שאנחנו מדברים פר לקוח, זה 14 יום.

דורי צ'יקו: כך שזה זהה לחלוטין להצעת החוק.

אתי בנדלר: אני לא הבנתי.

גלעד ארדן: אני מנסה להבין האם אתם רוצים כסף עד שהחשבונית הבאה נסגרת, או שאתם תחזירו לו את הכסף פשוט בחודש הבא על מה שגביתם ממנו עד לאותו רגע?

אפרת אבנט: מה שכתוב כאן עכשיו יחייב את זה כי התשלום בעצם כבר נגבה.

אפרת אבנט: אתה בעצם מחייב השבה בחשבונית הבאה.

אתי בנדלר: נו, אז מה רע בזה?

אתי בנדלר: מה אתם אומרים, שקשה לכם להחזיר?

אתי בנדלר: לא הבנתי את ההערה.

דורי צ'יקו: מה שאנחנו אומרים זה שאנחנו נותנים ללקוח את האפשרות האחרת והיא בעצם לבצע את הניתוק עד המועד שבו הוא בעצם שילם עליו.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת הוא שילם עליו?

גלעד ארדן: הוא שילם כי הוא חשב שיהיה לו טוב אצלכם.

גלעד ארדן: עכשיו הוא החליט שלא טוב לו אצלכם לדוגמא, והוא רוצה לעבור לחברה אחרת.

גלעד ארדן: למה הוא צריך לשלם עד סוף החודש?

גלעד ארדן: כשהוא הצטרף אליכם ואתם הייתם מאוד קלים כדי לצרף אותו, לא אמרתם לו שהוא מחויב בתחילת כל חודש לגמור את החודש.

אפרת אבנט: בוודאי שאמרנו, זה כתוב באותיות גדולות בכל טופס.

עמנואל וייזר: יש פה עוד בעיה.

עמנואל וייזר: אם הולכים לפי ההצעה של חברת סלקום, לפעמים לקוח שוקל לעבור לחברה אחרת ואומר.

עמנואל וייזר: אוקי, אני חוסך פה את מה שאני צריך לשלם על התקופה הזאת, ויותר כדאי לי.

עמנואל וייזר: וזה שבעצם התשלום נשאר אצלם לפעמים העסקה הזאת הופכת לא כדאית, אולי בסלקום זה סכומים קטנים אבל בחברה אחרת זה יכול להיות סכומים גבוהים.

אמנון כהן: לכן אנחנו הולכים להקראת הצעת החוק, חבר הכנסת ארדן, תתחיל לקרוא אותו ותוך כדי הסעיפים נדבר על הדברים.

גלעד ארדן: הצעת חוק הגנת הצרכן תיקון חובת הפסקת שירות ללקוח המבקש להפסיק התקשרות, התשס"ד – 2004.

גלעד ארדן: תיקון סעיף אחד.

גלעד ארדן: אחד, מחוק הגנת הצרכן תשמ"א- 1981 להלן החוק העיקרי.

גלעד ארדן: אחרי הגדרה הממונה יבוא, חוזה שירות ארוך טווח.

גלעד ארדן: כל אחד מאלה, אחד, חוזה לאספקת שירותים בין עוסק המספק שירותים וצרכן שלא נקבע מועד לסיומו.

גלעד ארדן: שתיים, חוזה לאספקת שירותים בין ספק שירותים לצרכן לאספקת שירותים שיסופקו למשך זמן מסוים שנקבע מראש בחוזה.

גלעד ארדן: וסעיף קטן 2 אני כבר אומר שאפשר להוריד.

אתי בנדלר: פסקה 2 אתה אומר.

גלעד ארדן: פסקה 2 תרד וחוזה שירות ארוך טווח, במקום, למחוק את המילים, כל אחד מאלה.

חנה טירי: אפשר לוותר על ההגדרה גם מהטעמים שאמרנו קודם.

גלעד ארדן: לא, במקרה הזה לא.

חנה טירי: ואחר כך כשאתה מדבר בסעיפים האופרטיביים תגיד, עסקה לתקופה בלתי קצובה למתן שירות.

אמנון כהן: סליחה, לא הבנתי.

אמנון כהן: ארדן, אמרת בסעיף אחד, מה למחוק?

גלעד ארדן: את סעיף קטן 2 למחוק.

אמנון כהן: חוזה לאספקה, משם?

גלעד ארדן: כן, כי אנחנו רוצים לעסוק אך ורק בהתקשרות עם לקוחות שאין לה מועד לסיומה בצידה.

אמנון כהן: ומה עוד אמרת לתקן, להוסיף משהו?

גלעד ארדן: בתחילת ההגדרה חוזה שירות ארוך טווח, להוריד את המילים, כל אחד מאלה.

אמנון כהן: הורדנו.

אמנון כהן: הלאה.

אמנון כהן: יש למישהו בעיה עם מה שהורדנו ומה שלא הורדנו?

בני לרנר: עורך דין בני לרנר, עורכי דין של לאומי קארד.

בני לרנר: ההגדרה כאן לא ברורה משום שצריך להבין שיש כאן שני סוגים של חוזים.

בני לרנר: יש חוזים שבכלל לא כתוב מה מועד הסיום שלהם.

בני לרנר: אין להם תקופת מינימום ואלה חוזים שניתן לבטלם בכל עת.

בני לרנר: כלומר, אני חושב לפחות שהגישה צריכה להיות דווקא פוזיטיבית ולא נגיטיבית.

בני לרנר: לא שלא נקבע בו מועד לסיומו אלא שהכוונה היא בכלל אך ורק לחוזים שהצרכן רשאי לבטלם בכל עת.

בני לרנר: זו הגישה הנכונה שצריכה להיות וזה גם קוהרנטי עם ייתר החקיקה שרצה גם בדברים אחרים, אבל אנחנו לא מדברים עליה כעת.

בני לרנר: הגישה צריכה להיות שהוא רשאי לבטלה בכל עת, ולא שלא נקבע בו מועד לסיומה משום שגם לצורך העניין, אנחנו לא עורכי דין של הסלולר - - -

גלעד ארדן: אתה יכול לתת להם דוגמא שתיכנס במקרה כזה?

בני לרנר: בוודאי.

בני לרנר: כל חוזי הסלולר.

בני לרנר: מה כתוב בחוזי הסלולר?

אמנון כהן: שלוש שנים.

בני לרנר: אין תקופה לסיום אבל יש מינימום של 3 שנים.

אמנון כהן: אז מה אתה מציע, לא הבנתי, מה אתה מציע שיהיה כתוב?

אמנון כהן: בני לרנר: חוזה לאספקת שירותים בין עוסק המספק שירותים לצרכן כאשר הצרכן רשאי לבטלו בכל עת.

אמנון כהן: קמחי, מה אתה אומר?

יצחק קמחי: אתה נותן איזושהי הגדרה שהחוזה מוכתר בכותרת, חוזה שניתן לבטלו בכל עת.

יצחק קמחי: אני לא מכיר איזושהי הגדרה של חוזים כאלה.

יצחק קמחי: אנחנו אומרים, חוזים לתקופה בלתי קצובה, אנחנו רוצים להחיל עליהם את המדיניות שניתן לבטלם בכל עת.

יצחק קמחי: אז במקום חוזה לטווח ארוך או שלא נקבע מועד לסיומו, חוזה לתקופה בלתי קצובה.

יצחק קמחי: כי איזושהי קוהרנטיות בחקיקה או בעניין הזה של תיקונים לחוק הגנת הצרכן, זה כבר ים של מונחים לגבי אותם נושאים.

אתי בנדלר: נכון.

אמנון כהן: איפה זה יבוא, בסעיף 1?

אתי בנדלר: אני עוד לא יודעת אם זה יהיה בסעיף 1 או בסעיף אחר, זה לא משנה אבל הרעיון הוא שזה יהיה חוזה לתקופה בלתי קצובה.

גלעד ארדן: אין לי התנגדות שאתם תעשו הסכמות.

רוני נויבאור: יהיה כתוב חוזה לתקופה בלתי קצובה, חוזה לתקופה קצובה, זה המונחים.

בני לרנר: אבל אז צריך לעשות קוארנטיות - - -

רוני נויבאור: זה אווירת המחדל.

בני לרנר: אבל זה לא מה שכתוב שם, שם כתבתם שניתן לבטלו בכל עת.

רוני נויבאור: שם אנחנו כבר נשנה את זה שלא נקבע שיעור.

אמנון כהן: עורך דין אברמוביץ, הסעיף הזה ירד, פתרת את הבעיה?

אמנון כהן: פתרת.

אמנון כהן: סעיף 2, אדוני המציע.

גלעד ארדן: אחרי סעיף 18 א' לחוק העיקרי יבוא, פרק ד' 2 סיום עסקה למתן שירות, 18 ב' א'.

גלעד ארדן: "סיום עסקה לפי חוזה שירות ארוך טווח יתבצע במתן הוראה לסיום השירות בהודעה שתינתן בשיחת טלפון, במשלוח פקס או במכתב רשום על ידי הצרכן שהזמין השירות לאחד מנציגי ספק השירות.

גלעד ארדן: ב'.

גלעד ארדן: צרכן המקבל שירות ארוך טווח לא יהיה חייב בתשלום בעד שירות שניתן לו לאחר שעברו 14 יום ממועד הודעתו, כאמור בסעיף קטן א'.

גלעד ארדן: לספק השירות על רצונו לסיים את העסקה למתן השירות, נקודה.

גלעד ארדן: לא ייחשב המשך מתן השירות לאחר קבלת ההודעה כאמור בסעיף קטן א', כסיבה להמשך חיובו של הלקוח והאחריות על הפסקת מתן השירות בתוך 14 יום תהא על ספק השירות ובאחריותו.

גלעד ארדן: " קודם כל יש לי הערות על עצמי.

גלעד ארדן: יש לי שאלות לנציגי הממשלה.

גלעד ארדן: היום מה אומר החוק, האם אני כלקוח שמודיע בטלפון על הפסקת ההתקשרות, האם זה מחייב את הספק?

גלעד ארדן: זה תופס?

חנה טירי: קודם כל זה מאוד תלוי מה כתוב בחוזה בינם לבין עצמם.

חנה טירי: זאת אומרת, אם למשל בחוזה כתוב שהחוזה יתבטל 20 יום או 30 יום ממועד ההודעה, אז זה ההודעה בכתב.

רוני נויבאור: ברירת המחדל היא הודעה סבירה, ההודעה תינתן בנסיבות המקובלות באותו עניין, משהו כזה.

רוני נויבאור: סעיף 1 באופן עקרוני על כל פעולה משפטית וזה רחב וזה חד.

רוני נויבאור: לפעמים יש חוזים קונקרטיים שבחוזים הקונקרטיים כתוב דברים אחרים.

רוני נויבאור: לדוגמא, שההודעה תהיה בכתב, שההודעה תהיה בדואר רשום, שההודעה תהיה בפקס וכו'.

רוני נויבאור: אם חוזרים לשאלת הבכתב.

רוני נויבאור: לעניות דעתי לא כדאי לבוא ולשנות בחקיקה שהודעות ביטול של חוזים יהיו בכתב.

רוני נויבאור: למה?

רוני נויבאור: כי זה פועל גם לרעת הצרכן אם כי יש לזה יתרונות מסוימים.

רוני נויבאור: יש לכאן ולכאן.

רוני נויבאור: כי החיסרון הוא שהצרכן יחשוב אחרי שהוא מתקשר בטלפון ומודיע, הכל בסדר, הוא ביטל את עסקה.

רוני נויבאור: ואחרי זה יגידו לו, שמע, כתוב בחקיקה שאתה צריך גם הודעה בכתב.

רוני נויבאור: יש לנו את אותו ויכוח בעניין אחר עם הבנקים, שהבנקים רוצים הודעות מסוימות שתהיינה בכתב.

רוני נויבאור: אז אמרנו להם, מתקשר אליך אדם, תגיד לו בטלפון, אני רוצה אישור בכתב.

רוני נויבאור: אל תכתוב את זה בחוזה היחיד של הבנק שיהיה כתוב שם אישור בכתב, כי אז הלקוח לא קרא, לא מבין לא יודע.

רוני נויבאור: יש בעיה לעניות דעתי להכניס דרישת כתב.

רוני נויבאור: הייתי מציעה להשאיר את זה לברירת המחדל של חוק החוזים שההודעה תהיה סבירה בנסיבות העניין.

רוני נויבאור: יש כאן גם עניין סקטוריאלי.

נועה גבע: עורכת דין נועה גבע ממשרד התקשורת.

נועה גבע: יש פה בעיה שבסקטורים שונים מחייבים דברים אחרים.

נועה גבע: למשל רשיונות הטלקומוניקציה מחייבים הודעה בכתב.

נועה גבע: רשיונות הכבלים והלווין לא מחייבים הודעה בכתב.

נועה גבע: החברות הסלולריות, ספקיות האינטרנט או טלקום - - -

גלעד ארדן: מה זאת אומרת?

גלעד ארדן: אתם הכרחתם אותם ברשיון לבקש הודעה בכתב?

נועה גבע: מנוי שרוצה לבטל את ההתקשרות מחויב במשלוח הודעה בכתב.

יהב דרורי: עורך דין יהב דרורי מהמועצה לשידורי כבלים ולווין.

יהב דרורי: ישנם מקרים בהם המתנתק מודיע לא לחברה שהוא מנוי בה אלא לחברה המתחרה, כמו שמישהו שמתנתק מהכבלים ועובר ליס, במקרה הזה רצוי שתהיה הודעה בכתב כדי לא לגרום למצב שבו שניהם יחייבו את אותו אחד.

אמנון כהן: ואתם מחייבים ברשיון?

יהב דרורי: הוראות המנהל שבעצם מסדירות את תהליך הניתוק והמעבר מחברה אחת לשניה, דורשות שזה ייעשה בכתב מטעמים של סדר ושלא ייווצר מצב שבו המנוי לא יהיה ברור.

יהב דרורי: שיהיה מועד מדויק שבו מפסיקה ההתקשרות עם גורם אחד ומתחילה עם הגורם השני.

דולי דדון: אני דולי משרד התקשורת.

דולי דדון: זה חשוב שזה יהיה בכתב היות ואחר כך כשיש תלונות על בקשה להתנתק, אין דרך להתחקות אחרי שיחת הטלפון, להבדיל מהבנקים שמקליטים את השיחות, בחברות הסלולר אין חובה להקליט את השיחות, ולכן אין דרך להוכיח אחר כך שהלקוח אכן ביקש.

רונן ברק: לא רק, זה תלוי מי מתקשר, מאין אתה יודע שאותו גורם שמבקש להינתק הוא באמת הגורם שמבקש.

גלעד ארדן: אתם מבקשים היום גם מספר ויזה ב-4 ספרות, תעודת זהות, מבקשים שנת לידה של הכלב שלך - - -

יונית רביב: אני רוצה להגיד שהיום קיימת חברה בשם חצי חשבון שלוקחת ממנויים ייפויי כוח ומתקשרת ופונה בשמם של מנויים.

יונית רביב: אי אפשר לנתק מנוי, אין לנו בכלל שיג ושיח איתו על ידי חברה, אלא אם כן יש לך פניה בכתב.

יונית רביב: זה יוצא באמת משהו מאוד לא סימטרי.

יונית רביב: בטלפון אין דרישה בכתב, בשידורים אין דרישה בכתב אלא בהסכם המנוי, בהוראת המינהל יש דרישה בכתב.

יונית רביב: עם חברות המבקשות לפעול בשם המנוי יש דרישה בכתב.

יונית רביב: אני חושבת שצריכה להיות איזושהי אחידות.

גלעד ארדן: נשמע את חבר הכנסת זנדברג אבל אפשר לחכות עם ההכרעה בזה לקריאה השנייה והשלישית?

אתי בנדלר: אני רוצה להציע, ברשותכם.

אתי בנדלר: אני חושבת שאין בידנו אין מספיק מידע באיזה סוגי עסקאות חשוב שזה יהיה דווקא בכתב, ולעומת זאת איזה סוגי עסקאות, אם בכלל, אפשר להסתפק בדרך הודעה אחרת.

אתי בנדלר: אני מציעה שההצעה כרגע לא תתייחס אבל אפשר אולי לשקול להוסיף סעיף לפיו השר רשאי לקבוע הוראות בניין דרך מסירת הודעה לפי סעיף זה ורשאי הוא לקבוע דרכים שונות למסירת הודעות לעניין סוגי עסקאות שיקבע.

אתי בנדלר: זאת אומרת הסמכה לשר לקבוע את הדברים האלה בתקנות.

אמנון כהן: איזה שר?

אתי בנדלר: שר התמ"ת.

גלעד ארדן: סליחה שאני מטיל ספק בממשלה כמובן, אבל יש לנו היום דוגמא מצוינת בנושא האנטנות הסלולריות, שכל שר והתחום שקרוב למשרדו.

גלעד ארדן: ואני חושש ממצב דומה פה.

גלעד ארדן: יש שר אחד שתפקידו לטפל בנושא הצרכנות ויש שרה אחרת שאמורה לטפל בתחום התקשורת, וכל אחד והלחצים שמופעלים עליו.

גלעד ארדן: אני חושב שבנושא הזה כדאי שהמחוקק יאמר את דברו לטובת הצרכנים, ואני מציע שאנחנו ננסה להחליט מה הדבר הכי נכון לטובת הצרכנים.

אתי בנדלר: מה שרק ניסיתי להציע כרגע זה לא לחתוך, להשאיר את זה שהצרכן ייתן הודעה ולא לכתוב לחייב את זה.

אתי בנדלר: ולהסמיך את השר לקבוע אם יביא תקנות לוועדה, כרצונכם.

גלעד ארדן: לא לחתוך כרגע אני מסכים איתך.

אליעזר זנדברג: הוא מתכוון שהשר לא יעשה את זה.

אתי בנדלר: השר לא יעשה את זה אז זה נשאר פתוח.

גלעד ארדן: ואם הוא יחדל מעשייה?

אליעזר זנדברג: נקודת המוצא לא צריכה להיות שהשר לא ייעשה את זה, נקודה.

אליעזר זנדברג: אני רוצה להגיד דבר אחד שעולה מכל מה שאני מכיר, אבל ההגיון אומר שיש פה מצב לא ברור ובמצב לא ברור הדבר הכי טוב לעשות זה לקבוע כלל שכל אחד ידע אותו, והכלל חייב להיות לדעתי שהביטול הוא בכתב.

אליעזר זנדברג: והציבור תוך זמן ילמד וידע שמבטלים בכתב.

אליעזר זנדברג: עכשיו השאלה מה זה כתב?

אליעזר זנדברג: כתב זה לכתוב מכתב, או מכתב רשום או לשלוח אי מייל או לשלוח פקס.

יצחק קמחי: שיוגדר בחוק.

אליעזר זנדברג: אם אנחנו הולכים למשהו רחב, להגדרה הרחבה, כולל האימיילים וכו', לדעתי זה יהיה הפיתרון.

אליעזר זנדברג: כל אחד שרוצה לבטל, ידע שהוא לא מסתפק רק בטלפון אלא הוא צריך לעשות את המעשה הנוסף.

אליעזר זנדברג: אבל מאותו רגע עשינו סדר ולמעשה מנענו את כל הטענות שאנחנו שומעים כאן שאולי חלקן אמיתיות ואולי חלקן לא אמיתיות.

אליעזר זנדברג: אולי חלקן באות מכוונה טובה של נותן השירות שאומר, אני באמת רוצה אבל לצערי אני לא יכול לעקוב אחרי איזשהו טלפון כי לא מקליטים את כל השיחות, ואולי הן נובעות מזה שהוא רוצה להרוויח קצת זמן.

אמנון כהן: אז לכתוב הודעה בכתב?

לאה ורון: אבל חסר פה העניין של הקבלה, החברה תטען שהיא לא קיבלה את המכתב שלי.

גלעד ארדן: אבל אם תחייבי אותם בחוק הזה גם בהסכם ההתקשרות.

גלעד ארדן: כאשר מחתימים אותך על הצטרפות ומשאירים לך העתק שיהיה בו מספר הפקס לביטול.

גלעד ארדן: פקס , אימייל במידה והנך רוצה להתנתק מהשירות, זה הפקס, זה האימייל, זה הטלפון שאתה צריך להודיע.

אמנון כהן: אז קודם כל צריך לחייב, כמו שאתה אומר, הוא רוצה להתנתק רק אין לו למי לפנות, אין לו מספר.

יצחק קמחי: לגבי הפירוש של הכתב, הרי ישנן עסקאות בחוק הגנת הצרכן שניתן לבטלן רק באמצעות כתב, למשל עסקאות של דירות נופש.

יצחק קמחי: המחוקק קבע שלעניין הוראות סעיף 14 א' ג' בדירות נופש, ביטול בכתב יכול שיעשה גם באמצעות פקסימליה או תקשורת אלקטרונית.

גלעד ארדן: אני מבקש אדוני היושב ראש, ברשותך, העיקרון אני חושב משותף לכולנו.

גלעד ארדן: אני לא מסוגל להציע עכשיו את הניסוח הסופי אבל אם אנחנו מדברים על עיקרון שברור שאנחנו מסכימים שמצד אחד הציבור צריך שתהיה לו איזושהי ודאות.

גלעד ארדן: זאת אומרת, אם אנחנו נקבע פה שהסיום עסקה יהיה על ידי או פקס או מכתב רשום או אי מייל, אז הציבור ידע את זה וזה יקבל תהודה.

אתי בנדלר: למה מכתב רשום?

אתי בנדלר: ואז יתחיל ויכוח ממתי רואים את זה?

אתי בנדלר: מרגע שהוא שלח?

אתי בנדלר: מרגע שזה נמסר?

גלעד ארדן: גם את זה אפשר לקבוע פה.

דולי דדון: יש בזה צדק, מכתב רגיל גם אי אפשר להתחקות אחריו.

גלעד ארדן: ומצד שני נבוא הרבה יותר לטובת הצרכנים ונחייב את כל החברות שנותנות שירות כזה בחוזה ההתקשרות ובפרסומים שלהם באיזו צורה.

גלעד ארדן: אני לא יודע כרגע לנסח את זה.

גלעד ארדן: אני אשמח לקראת השנייה והשלישית לנסח איתך את העיקרון הזה.

אתי בנדלר: אני צריכה לנסח את זה כבר לקראת הראשונה.

אתי בנדלר: אני חייבת שיהיו לי הדברים ברורים.

אתי בנדלר: הבעיה היא לא איך לנסח אלא מה העיקרון שנקבע כנגד.

אמנון כהן: העיקרון שיהיו תאריכים שיקבל הלקוח לפני כן, אם הוא ירצה לבטל, באיזה דרך הוא יבטל ולאיזה מספרים הוא צריך לפנות.

אליעזר זנדברג: יהיה מידע, ביום חתימת החוזה יהיה מידע כיצד מסיימים אותו.

אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר לכם שחלק מהחוזים נעשים טלפונית, נעשים בעל פה.

אתי בנדלר: הרי אתה לא דורש שההתקשרות תהיה בכתב, אתה דורש שהביטול יהיה בכתב.

אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר לכם שמדובר כאן על כל החוזים במשק שנעשים לתקופה בלתי קצובה.

אתי בנדלר: נכון שהחוזים העיקריים הבולטים ביותר זה עם חברות הסלולר ועם כבלים ולווין, אבל יש הרבה מאוד סוגים של התקשרויות.

אליעזר זנדברג: בסדר, אבל שולחים לך העתק בחוזה.

אתי בנדלר: רק בעסקת מכר, נכון.

דולי דדון: בעסקה מכר מרחוק, בעסקה שנעשית בין 2 צדדים יש העתק ושם צריך לציין את הפרטים.

חנה טירי: במכר מרחוק יש חובה לתת העתק אבל לא בכל עסקה שנעשית אחד מהשני, לא בהכרח.

חנה טירי: סעיף 5 קובע שאפשר לקבוע - - -

אליעזר זנדברג: הבעיה היא במכר מרחוק.

אליעזר זנדברג: אם אנחנו נקבע, לצורך העניין אנחנו מתערבים בעסקה וקובעים שבהסכם העסקה יש חובה לתת את הפרטים.

אליעזר זנדברג: אז הבעיה הייתה עם המכר מרחוק.

אליעזר זנדברג: עם מכר מרחוק שולחים ממילא עותק מהעסקה אלי הביתה 7 ימים אחרי, אז שם יציינו גם את הדבר הזה, ואז תמיד יהיה, אם מבקש לבטל את המידע, איך מבטלים.

אליעזר זנדברג: זה פשוט סעיף חלק מההסכם בין הצדדים.

יצחק קמחי: בכתב בסעיף קטן ב' יש תנאים נוספים החלים על העסקה במסגרת הדברים שצריך, סעיף 14 ג' רבתי, סעיף קטן ב' סעיף קטן 6.

חנה טירי: יש גם את האופן שבו יכול צרכן לממש את זכותו לבטל את העסקה בהתאם להוראות סעיף קטן ג'.

יצחק קמחי: זה קיים לגבי מרחוק.

חנה טירי: הוא חייב להודיע לי את האופן של הביטול, זאת אומרת, אם אני רוצה לבטל, איך אני צריכה לעשות את הביטול.

יצחק קמחי: אבל עסקה סלולרית היא לא עסקת מכר מרחוק.

חנה טירי: לא רק, היא יכולה להיות מכר מרחוק, היא לא בהכרח.

חנה טירי: אליעזר זנדברג: לא משנה, השורה התחתונה היא שיש בעיה, אנחנו צריכים לפתור את הבעיה?

חנה טירי: הדרך לפתור אותה זה לתת את המידע כשאתה חותם על העסקה או בסמוך לכך כשזה מכר מרחוק?

חנה טירי: בשני המקרים יש נייר שמגיע לידי הקונה?

חנה טירי: זאת אומרת מי שעושה את העסקה מהצד של הצרכן?

חנה טירי: אז שם שיהיה כתוב איך מבטלים.

חנה טירי: ברגע שקבענו את זה פתרנו את הבעיה של איך מביאים לו את המידע כיצד מבטלים.

חנה טירי: עכשיו מה אנחנו רוצים שיהיה כתוב שם?

חנה טירי: שיהיה שם כתובת אלקטרונית או מספר טלפון של פקס, או דואר שכותבים בתנאי שזה נשלח בדואר רשום או משהו שמאפשר להוכיח שהוא נשלח.

עמנואל וייזר: ו, לא או.

אליעזר זנדברג: למה?

אתי בנדלר: אני מוכרחה לומר שאני עדיין לא הבנתי מה הסיכום.

אליעזר זנדברג: אני רק הצעתי מה דעתי.

חנה טירי: אתה בא לומר שבכל חוזה וחוזה בין אם זה מכר מרחוק ובין אם - - -

אליעזר זנדברג: שהוא מהסוג הזה - - -

חנה טירי: מה זה מהסוג הזה?

אליעזר זנדברג: ללא מועד סיומו.

לאה ורון: השאלה המקדמית היא האם בכל הסכם התקשרות נשלח לבסוף נייר שהוא החוזה?

אתי בנדלר: לא בהכרח.

אתי בנדלר: לגבי עסקה מרחוק יש חובה אבל לא בכל עסקה, לא תמיד נמסר נייר לצרכן.

גלעד ארדן: הסכם התקשרות ארוך טווח, אין חובה לקבל את תנאי ההסכם?

אתי בנדלר: אין חובה למסור מסמך בכתב.

אתי בנדלר: לא כל התקשרות חייב להיות במסירת מסמכים אחד לשני.

אתי בנדלר: בכלל על כמה עסקאות יש לך חובה שתהיה התקשרות בכתב?

אתי בנדלר: לגבי עסקת מקרקעין - - - אליעזר זנדברג: כשאת עושה איתי את העסקה בעל פה אבל בנוכחות שנינו, את תתני לי פתק כזה.

גלעד ארדן: אבל בחוק של שאול יהלום לא חייבתם לשלוח את החוזה מאוחר יותר?

אתי בנדלר: עוד לא, זה תקוע.

אתי בנדלר: לא קבעו עדיין מועד לסיים את הדיון בנושא הזה.

אתי בנדלר: זה היה אחד הנושאים שבאמת כלולים באותה הצעת חוק.

גלעד ארדן: אני עוד לא יודע איך תעשי את זה אבל העיקרון צריך להיות שתוטל חובה על נותני השירות להביא לידיעת האדם איתו הם מתקשרים בחוזה שאין מועד סיום, להביא לידיעתו מה הם מספרי הפקס,כתובת אי מייל וכתובת אליהם יוכל לשלוח את הודעת הביטול שלו על ההסכם הזה.

גלעד ארדן: זה העיקרון שצריך להוביל בעניין.

חנה טירי: בכתב או בעל פה?

גלעד ארדן: לדעתי בכתב.

חנה טירי: אתה רוצה שכל החוזה יהיה בכתב?

גלעד ארדן: לא.

אתי בנדלר: מה שמציע חבר הכנסת ארדן זה שבעת עשיית עסקה תהיה חובה על העוסק למסור לצרכן בכתב כתובת למסירת הודעה בכתב.

גלעד ארדן: אם אני יכול לדרוש מהלקוח לבטל בכתב, אז אני לא יכול לדרוש מהספק גם להודיע לו את זה בכתב?

גלעד ארדן: מה, הוא המסכן יותר, או יש לו פחות אמצעים מהאדם?

אתי בנדלר: לא, אני ממש לא מרחמת על הספק.

נועה גבע: תשימו לב שצריכה להיות דרך פשוטה שלא יעמיסו קשיים גם בדרך הזאת - - -

גלעד ארדן: מה יעמיסו?

גלעד ארדן: יתאגדו כל הצרכנים וימציאו שקר משותף.

יצחק קמחי: יש תיקון שנכנס לאחרונה סעיף 4 ב' על נוסף שמדבר על חובה של כל עסק לתת את המידע לגבי הכתובת שלו וכל הפרטים שלו.

אתי בנדלר: נכון.

יצחק קמחי: אני מציע להכניס בתוך הסעיף הזה שעל כל מסמך כתוב שלו גם את האפשרות לצורך ביטול, להוסיף את זה שם, במסגרת אותה ניירת.

לאה ורון: נעשה בחוק הזה תיקון עקיף לחוק ההוא.

אמנון כהן: אנחנו מסכמים, אני מבקש, אתם תשבו עוד פעם עם המציע, תשבו על כמה ניסוחים ומינוחים, תחפשו דרך.

אמנון כהן: לא אקבל איזושהי החלטה גורפת למשהו שביטלתי או שעשיתי יותר גרוע.

אמנון כהן: פה יש הצעת חוק שהמטרה היא להיטיב עם הצרכן אז רצוי שלא יהיה פתאום מצב שביטלנו כמה דברים בדרך.

אמנון כהן: לכן אני מבקש מהמציע, גלעד, תשב שבוע שבועיים תגיד לי, אנחנו רק נעשה דיון קצר ונגמור עם זה אחר כך.

אמנון כהן: אני לא יכול כרגע לערוך הצבעה, הכל עדיין פתוח פה, פתוח שם.

אמנון כהן: אני בעצמי עדיין איני מבין מאיפה לפתוח ומאיפה לסגור.

אמנון כהן: לכן אני מבקש, המציע מתי שתגיד לי, שהגעת לפשרה והבנה, אפילו באמצע הפגרה, אם לא תספיק בשבועיים האלה, אנחנו נביא את זה לדיון, נביא את זה בתאום איתך, בתאום עם החברים אם חלק לא יהיו בחו"ל, אנחנו כמובן נשמח לעשות את זה ולקדם את זה.

אמנון כהן: אם יש למישהו עוד הערות אני מבקש להעביר אותן ליועצת המשפטית של הוועדה, את תרכזי את הכל.

אמנון כהן: גלעד אתה תשב עם היועצת המשפטית של הוועדה, בשיתוף עם קמחי.

אתי בנדלר: אני רוצה קודם שתגבשו אתם, תסרקו את כל ההוראות.

אמנון כהן: שלא תהיה סתירה בין אחד לשני.

עמנואל וייזר: הערה בנושא אחר.

עמנואל וייזר: לפי א', לפחות לפי 18 ב', למעשה אין לספק אפשרות לסיים את החוזה.

אתי בנדלר: רגע, עוד לא התחלנו לדון בזה, עוד לא דנו בזה.

יהורם ארן: כל עוד אתה משלם, איזה אינטרס יש לספק לסיים את החוזה?

יהורם ארן: הוא לא אוהב את הקליינט הזה?

אמנון כהן: קחו בחשבון גם את מה שאמר נציג לשכת עורכי הדין, תודה רבה על הדיון, תודה רבה לכולם.