ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 454, 2005-07-11 12:30

אמנון כהן: אני פותח את הדיון בנושא הצעת חוק הדרכים, שילוט, תיקון איות שמות ומקומות, התשס"ה-2005, של ח"כ אמנון כהן, שלי, ועוד של שורה ארוכה של חברי כנסת, ואני העברתי אותה בקריאה טרומית והייתי רוצה להעביר אותה כבר לקריאה ראשונה, כי אני חושב שכמדינה אנחנו צריכים לעודד תיירות, ואם כבר הגיעו התיירים למדינת ישראל, שיוכלו לטייל בצורה סבירה, והשילוט שנמצא בכבישים ובמקומות, שצריך להיות מוסדר, ולא פעם יש תלונות שהתיירים לא מגיעים ליעדם.

אמנון כהן: תושבי ישראל זו בעיה אחרת לגמרי, כי בקטע מסויים נעלמים השלטים.

אמנון כהן: אתה מגיע עד שלב מסויים, נגיד צריך להגיע לרמת הגולן, לאיזה עכו או משהו, ובאיזה שהוא מקום אתה פתאום לא מוצא שלט.

אמנון כהן: ואז אתה לא יודע, לעשות פרסה חזרה, טעיתי, לא ראיתי, זה אנחנו.

אמנון כהן: אבל תיירות לפחות שלא ידעו שאנחנו לא מסודרים פה, המלה קיסריה ראינו שכתבו אותה בשלושה סוגים שונים, אותיות שונות, ולכוון את התיירים לכיוון הרכבת כתבו באנגלית רכבת.

אמנון כהן: אז הוא צריך ללמוד קודם כל עברית.

אמנון כהן: לכן מעציב מאוד מצד אחד, מצד השני אנחנו רוצים להסדיר, והנושא, כפי שהצעתי כאן בהצעת החוק, והרבה מאוד חברי כנסת חתמו, גם שר התחבורה תמך, הוא הציע לעשות את זה בתקנות, אמרתי אם תוך שבועיים תביא תקנות, בסדר, אבל אני בטוח שהוא עוד לא הכין, לכן אנחנו צריכים לקדם אותו בהצעת החוק.

אמנון כהן: ואני תקופת המעבר הארוכה שאנחנו בהצעת החוק מציעים זה חמש שנים.

אמנון כהן: אני חושב שזה הרבה מאוד זמן.

אמנון כהן: אני רוצה תוך שנה לגמור את זה, ואני צריך לתאם את זה אתכם.

אמנון כהן: אני חושב שהתיירים שמגיעים לכאן לא צריכים לסבול חמש שנים, אמנם מדובר בתכנית עבודה של מע"צ, אבל מע"צ חדשה, שהיא עם פנים לתייר ועם פנים לאזרחים, שגם מתקנת את הכבישים ומטפלת בכל תשתיות הכבישים, שגם באותה הזדמנות תתקן את השילוט, ואם יש מקומות אקוטיים אז לא צריך לחכות שהשלט הזה של הרכבת לא יוסר מייד, לחכות שזה נגיד בתכנית העבודה עוד חמש שנים, כי עכשיו שם החליפו את השילוט.

אמנון כהן: טעו, אז מה.

אמנון כהן: אז התקופה הזאת צריך לחשוב עליה.

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את המשרדים, אנחנו כולנו בדעה לקדם את התיירות במדינת ישראל, ולכוון אותם נכון, אם כבר הבאנו אותם לארץ.

אמנון כהן: אולי יש לכם משהו יצירתי יותר, שר התחבורה אומר אני לוקח את זה כתכנית ייחודית, ואני שם תקציב מסויים, אני כשר רוצה עד סוף השנה לתקן את כל השילוט במדינת ישראל, מקובל עלי מאוד.

אמנון כהן: אנחנו נשמע את משרד התחבורה, מה אומר השר, ונשמע גם את נציגי מע"צ, כי הם צריכים לעשות את העבודה בסופו של דבר, ונראה אם יש עוד למישהו מה להעיר, ונתקדם עם זה.

אמנון כהן: בבקשה, נציגת משרד התחבורה.

שרית זוכוביצקי: אנחנו גם חושבים ששילוט אחיד, מאויית כיאות, הוא חשוב.

שרית זוכוביצקי: ההצעה, החוק המוצע הוא לתקן את זה באמצעות חוק השילוט דרכים, אנחנו חשבנו שהמקום הנכון ביותר הוא דווקא פקודת התעבורה התקנות ואפילו אנחנו מציעים, כיוון שמדובר למעשה בתמרורי מודיעין, רשות התמרור המרכזית תוציא באמצעות הנחיות להצבת תמרורים, שיפנו לתעתיק שפרסמה האקדמיה ללשון, ותחייב הצבת תמרורים בהתאם לתעתיק, בהנחיות.

שרית זוכוביצקי: בהנחיות להצבת תמרורים.

אתי בנדלר: זאת אומרת את מציעה בעצם לא לעשות שום תיקון חוק, במלים אחרות, אלא להעביר את זה לרמה של הנחיות בלבד.

שרית זוכוביצקי: נכון, כאשר אנחנו כותבים בימים האלה הנחיות להצבת תמרורים, שזה דבר הרשות התמרור המרכזית לרשויות המקומיות איך צריך להציב תמרורים.

שרית זוכוביצקי: בכלל זה איך נראה התמרור, מה התמרור הנכון להציב.

שרית זוכוביצקי: בין היתר הם יכולים לקבוע הנחיות לגבי איך צריך להיות כתוב השלט.

אתי בנדלר: זאת אומרת יכולים לקבוע ויכולים שלא לקבוע.

אתי בנדלר: וההנחיות האלה עד כמה הם מחייבות בכלל את רשויות התמרור.

שרית זוכוביצקי: מדובר בהנחיות שרשויות התמרור פועלים על פיהם.

אתי בנדלר: האם ההנחיות הם מחייבות או שיש גם הנחיות שממליצות?

שרית זוכוביצקי: ההנחיות, בדרגת נוהל, הם קבועות בלוח התמרורים, במסגרת הנחיות ההצבה בלוח התמרורים, שזה ראש פרק בלוח התמרורים.

אמנון כהן: איך נעשה היום, איך נעשה שבמקום אחד כותבים כך, במקום אחר כותבים אחרת, הרי הם עשו את זה עד היום, אז מה היה לא טוב?

מריה כהן-אתגר: באמת נופלים טעויות.

מריה כהן-אתגר: מפקח על התעבורה למעשה בסמכויות שלו בתקנות התעבורה, שהוא קובע את לוח התמרורים, ומאצלנו יוצאות הנחיות לכל מיני נושאים שקשורים לתכנון תנועה ותחבורה, ובין היתר הנחיות להצבת תמרורים.

מריה כהן-אתגר: שלט זה תמרור.

מריה כהן-אתגר: חלק מלוח התמרורים.

מריה כהן-אתגר: ויש לנו הנחיות לתכנון שילוט עירוני והנחיות לתכנון שילוט בין-עירוני.

מריה כהן-אתגר: בנוסף לזה יש הנחיות להצבת תמרורים, שזה אנחנו חושבים שזה מסמך ברמה יותר גבוהה מאשר הנחיות לתכנון שילוט.

מריה כהן-אתגר: עכשיו הנושא של תעתיק הוא עד היום לא הוזכר באמת בהנחיות, לא לשילוט עירוני ולא שילוט בין עירוני ולא הנחיות להצבת תמרורים.

מריה כהן-אתגר: למרות שהנושא הזה עלה.

מריה כהן-אתגר: והכללים לכתיבה הם ישנם.

מריה כהן-אתגר: יש רשימה של האקדמיה ללשון, שהיא מפורסמת ואפשר למצוא אותה בין היתר גם בפרסומים של המע"צ, כשכל יישוב למשל מופיע בעברית ובאנגלית במקביל.

מריה כהן-אתגר: מה שאנחנו הולכים לעשות עכשיו, כי היום באמת נערכות הנחיות להצבת תמרורים, אנחנו מציעים לצרף את הרשימה, כפי שהיא מתפרסמת על ידי האקדמיה, ממש כחלק מההנחיות.

מריה כהן-אתגר: כך שלא יהיה צריך ללכת לחפש אותה, יהיה שם של כל מקום מצורף להנחיות, אפשר יהיה רק להעתיק משם, וזה מה שיופיע בשלט.

מריה כהן-אתגר: התהליך של אישורי שלטים היום, הרי כל שלט זה משהו אחר, זה לא תמרור שהוא מופיע בלוח התמרורים וככה לוקחים אותו ומציבים אותו בחוץ, אחרי שאושר בתכנית תנועה.

מריה כהן-אתגר: השלט, כל שלט הוא משהו אחר.

מריה כהן-אתגר: ולכן הוא עובר תכנון מפורט, כולל גודל האות ופונט שצריך להשתמש וצבע וגודל השלט כולו, כולל התעתיק איך בדיוק נראית המלה.

מריה כהן-אתגר: והוא מאושר על ידי רשות תמרור מקומית בכל מקום לגופו.

מריה כהן-אתגר: במע"צ יש בנאדם שהוא מאשר כל שלט.

אמנון כהן: אז הוא טעה עד היום כשהוא אישר?

מריה כהן-אתגר: אז נופלות טעויות כנראה.

מריה כהן-אתגר: עכשיו אנחנו במסגרת שלנו ברגע שמקבלים דיווח על טעות כזאת או אחרת לא מחכים חמש שנים.

מריה כהן-אתגר: לא מזמן היתה פנייה כזאת, אנחנו טיפלנו בזה,

אמנון כהן: רכבת הוסר כבר או עוד לא הוסר?

מריה כהן-אתגר: אני לא יודעת, זה לא עבר דרכנו, אולי זה הגיע למע"צ.

מריה כהן-אתגר: יש כמה רשויות מקומיות שיש להם סמכויות להציב תמרורים.

אמנון כהן: אין רשות אחת שתגיד אתה תציב, אבל מה לכתוב אני אקבע לך.

אמנון כהן: אין דבר כזה?

שרית זוכוביצקי: רשות התמרור המרכזית, באמצעות ההנחיות להצבה, הרשויות המקומיות, תקבע את זה, ועכשיו תהיה רשימה מפורטת עם רשימה שמית, והם יעתיקו משם.

אמנון כהן: מתי זה יהיה?

מריה כהן-אתגר: זה בשלבי עריכה ממש סופיים.

רונית גדיש: לא כלולים שם שמות רחובות.

רונית גדיש: רק שמות יישובים.

מריה כהן-אתגר: השאלה מאיפה לקחת את השמות האלה היא למעשה שאלת המפתח.

מריה כהן-אתגר: אם יש לאקדמיה רשימה מסודרת של שמות הרחובות גם, אז זה יילקח משם.

מריה כהן-אתגר: אם אין דבר כזה אז מישהו יצטרך לקבוע.

רונית גדיש: יש כמה רשויות, בעיקר תל אביב וחיפה, שכל רחוב חדש פונים לאקדמיה ומבקשים אישור על התעתיק.

רונית גדיש: אולי גם ראשון לציון.

רונית גדיש: אבל בזה זה נגמר, וגם האקדמיה לא תמיד עומדת בעומס.

רונית גדיש: מגיעות רשימות מאוד ארוכות.

רונית גדיש: יש שמות קלים לתעתיק, יש שמות מאוד מסובכים, כמו שמות אנשים, שם שאתה לוקח אותו משם לועזי, אתה מעביר אותו לעברית, מחזיר אותו לאותיות לטיניות.

רונית גדיש: אז הדברים הם די סבוכים.

רונית גדיש: גם כשאני צריכה לעשות תעתיק זה לא כל כך פשוט.

רונית גדיש: אבל כל הנושא של שמות הרחובות הוא בכלל בכלל לא מוסדר.

רונית גדיש: והשאלה האחרת זה גבולות התעתיק.

רונית גדיש: זאת אומרת מאיזה מקור אתה מתעתק ומאיזה מקור אתה מתרגם.

רונית גדיש: שזאת השאלה של הרכבת, וזאת השאלה של אווניו או שדרות, רחוב או סטריט, זאת אומרת מה גבולות התעתיק.

אמנון כהן: זה ההצעת חוק הבאה שלנו?

מריה כהן-אתגר: אין ספק שצריך לקבוע את הכללים האלה, ולא במסגרת החוק.

מריה כהן-אתגר: אנחנו עסוקים אבל בכל זאת מקדמים את זה.

מריה כהן-אתגר: באמת בכל מקום שאנחנו יודעים שיש טעות או שיש אי אחידות בכתיבת אותם שמות אנחנו מוציאים הוראה מייד להסיר את זה ולהחליף.

מריה כהן-אתגר: וממש היה מקרה בחודש האחרון,

אמנון כהן: קיסריה שהיה, אותו דבר, בדקתם?

מריה כהן-אתגר: אני לא יודעת במקרה הספציפי הזה.

אמנון כהן: העליתי בטרומית, הכנתי אותה, השר שלך ישב, הוצאתם הנחיה מיידית כל הקיסריה להחליף?

אמנון כהן: כן, מע"צ.

שמואל מנדל: קודם כל מע"צ מכינה עכשיו רביזיה בכל החשיבה על נושא השילוט.

שמואל מנדל: התעתיק הוא רק חלק אחד ממערך ההכוונה.

שמואל מנדל: השאלה הזאת היא סבוכה, עשינו קצת סקר מה קורה בעולם, ויש די הרבה מחשבה ועבודת צוות בנושא הזה.

שמואל מנדל: עכשיו, קודם כל כדי לעשות סדר, מע"צ מטפלת רק בכבישים הבין-עירוניים.

שמואל מנדל: מה שבתוך תחום הרשות המקומית הוא באחריות הרשות המקומית.

שמואל מנדל: וזה חלק מהבעיה.

שמואל מנדל: מע"צ, כגוף ממשלתי, מקפידה לאיית על פי הנחיות האקדמיה.

שמואל מנדל: עכשיו, אם אנחנו עוסקים בנושא הזה, ויש לי פה דו"ח ועדה פנימית של מע"צ שנעשה לפני שנה, מעבר לבעיה של האיות הלא נכון יש בעיה עם התעתיק הלאטיני, עם ההנחיות של האקדמיה.

שמואל מנדל: יש הרבה מאוד תלונות על הנושאים האלה.

שמואל מנדל: פתח תקווה כתוב ב-W, יש משחקים ב-Q, ו-C ו-K.

שמואל מנדל: יש הרבה מאוד תלונות, הרבה יותר מאשר על אי אחידות, על הנושא של התעתיק שהוא יוצר אבסורדים.

שמואל מנדל: וההצעה בבקשה של מע"צ זה לעבור בעצם לתעתיק פונטי.

שמואל מנדל: להשתמש באנגלית.

שמואל מנדל: ואם אנחנו כבר עוסקים בנושא של המודעות של התייר והיכולת של התייר לנווט, אני חושב שהנושא של התעתיק הוא נושא כבד בפני עצמו.

שמואל מנדל: ומע"צ מחוייבת, שוב, על פי חוק, זה חוק מ-1953 שמחייב את כל משרדי הממשלה בעצם, על פי חוק המוסד העליון ללשון עברית, תשי"ג-1953.

אמנון כהן: איילון למי שייך?

שמואל מנדל: איילון לנתיבי איילון, לרשות נוספת.

אמנון כהן: אבל למה לא מע"צ אחראית על כל השילוט?

אמנון כהן: כביש שש מי אחראי?

מריה כהן-אתגר: חוצה ישראל.

מריה כהן-אתגר: רשות התמרור המרכזית,

שרית זוכוביצקי: רשות התמרור המרכזי, שהוא בעצם המפקח על התעבורה.

אמנון כהן: אז למה הוא לא עושה את עבודתו?

שרית זוכוביצקי: עושה במסגרת ההנחיות.

שרית זוכוביצקי: ההנחיות להצבה, זה דבר רשות התמרור המרכזית.

שרית זוכוביצקי: ובעניין הזה יש עבודה שנעשית.

אמנון כהן: אני אמרתי למה לא מחליפים שילוט, אמרו זה באיילון.

אמנון כהן: מי אומר לאיילון תחליף את השילוט?

שרית זוכוביצקי: רשות התמרור המרכזית יכולה להגיד לאיילון להחליף.

אמנון כהן: יכולה רק להגיד?

שרית זוכוביצקי: יכולה להגיד.

שרית זוכוביצקי: בפועל רשויות התמרור המקומיות הם אלה שמחליפות את התמרורים.

אמנון כהן: אבל יש טעויות שם, אז מי אומר להם להחליף?

שרית זוכוביצקי: אנחנו בין היתר יכולים לתת להם הנחיות להחליף.

שרית זוכוביצקי: אנחנו לא מחליפים בפועל, אלא מנחים.

שרית זוכוביצקי: מנחים להחליף.

אמנון כהן: הוא לא רוצה להחליף.

שרית זוכוביצקי: בדרך כלל רשות התמרור המקומית נשמעת לרשות התמרור המרכזית.

שרית זוכוביצקי: בין היתר זה גם תלוי בתקציב כמובן, בסדרי עדיפויות.

שמואל מנדל: אז ראשית אני אומר יש בעיה עם התעתיק.

שמואל מנדל: באותה הזדמנות אני חושב צריך לטפל בתעתיק.

שמואל מנדל: אני לא יודע מה דעת האקדמיה.

שמואל מנדל: דבר שני, כמו שנאמר פה, זה לא רק שמות יישובים, זאת אומרת יש הכוונות למשל לבתי ספר אזוריים, בתי קברות, צריך לקבוע סט שלם, מעבר לשמות יישובים, של ההגדרות באנגלית, כדי שהם יהיו אחידים.

שמואל מנדל: ודבר נוסף, אם מדברים על הכוונה של תייר, תייר בעצם לומד את השמות מהמפה.

שמואל מנדל: אין היום שום גוף שמגדיר בעצם ליצרני המפות להגדיר מה כתוב.

שמואל מנדל: צריך ללכת גם לפי הפופולריות.

שמואל מנדל: אם יש גוף כמו מפה למשל, חברה שרוב המפות לתיירים היא שלה, צריך לנסות גם להגיע אליהם, מפני שבסופו של דבר התייר מחפש, כשהוא עושה לו את תכנית הנסיעה, מה הוא קרא במפה, ואת זה הוא יחפש בשטח.

רפי סיטון: אנחנו כפי שנאמר על ידי משרד התחבורה עובדים על ידי רשות תמרור מקומית.

אמנון כהן: את ההנחיות ממי אתם מקבלים?

רפי סיטון: משרד התחבורה הוא בעצם הרגולטור שלנו.

רפי סיטון: הוא בעצם האבא שעל פיו אנחנו נוהגים,

אמנון כהן: הוא יושב אצלכם בוועדה, כשאתם רוצים לקרוא שמות לכל מיני רחובות?

רפי סיטון: ישנם נציגים של המשטרה, של משרד התחבורה, של כל הגורמים שקשורים עם תמרורים.

רפי סיטון: אני ברשותך רוצה קצת לנסות להבין האם הצעת החוק בעצם נועדה לאכוף את ההחלפה של התמרורים או שהיא נועדה לתת איזה מן סדר מסויים, אני מניח שגם וגם, זה בעצם שתי המטרות,

אמנון כהן: כן.

אמנון כהן: כי אם לא נעשים דברים, אנחנו מעלים אותם ומעלים אותם ולא נעשים, אז אנחנו רק יכולים לחוקק.

רפי סיטון: אני רק רוצה לספר לכם על סיור שעשינו בוושינגטון לפני כחודשיים, גם עם נציגים של שר התחבורה וגם עם נציגים של מע"צ.

רפי סיטון: מטרת הדיון בעצם היתה סטנדרטים והנחיות.

רפי סיטון: מדהים לראות איך מדינה כמו ארצות הברית, איך נהג שנוהג בוירג'יניה הוא בעצם יודע גם איך לנהוג בניו-יורק והוא יודע איך לנהוג בצפון, במזרח, במערב וגם במרכז.

רפי סיטון: הסטנדרטים הם אחידים.

רפי סיטון: רבותיי, אם אנחנו ניצור לעצמנו איזה סטנדרט אחד, ולא כל אחד הוא יוצר לעצמו סטנדרטים, אז בעצם אנחנו לא צריכים הצעת חוק.

רפי סיטון: אם אנחנו נדע לאכוף את זה, וליצור איזה פול מסויים או איזה מנגנון אחד, שכמו שהוזכר פה, שניתן לקחת מאותם מפות, ליצור איזה סטנדרט מסויים,

אמנון כהן: למפות צריך סטנדרט.

אמנון כהן: כל מפה כותבת בעצמה משהו אחר.

אמנון כהן: נתחיל משם.

רפי סיטון: אז אני חושב שבעצם אנחנו לא צריכים את ההצעת חוק.

רפי סיטון: כי ההצעת חוק היא בעצם ליצור את האכיפה וליצור את השיניים, ולהגיד מהיום והלאה לרשויות תדעו לכם שאתם אמורים מהיום לייצר סטנדרט אחד.

רפי סיטון: ופה אני חושב שמשרד התחבורה צריך להוביל את כל הנושא הזה.

רפי סיטון: אנחנו בסך הכל מה שנקרא ניזונים ממנו.

רפי סיטון: והייתי מציע להם ליצור איזה סטנדרט מסויים, וגם באותם ועדות, ברגע שהם מאשרים איזה תכנית, שיהיה איזה גורם שלהם שאמון על השילוט שיראה שאכן השילוט הוא באותו סטנדרט של כולם ולאשר אותו.

רפי סיטון: אני מניח שזה גם לגבי השפה הערבית.

רפי סיטון: השילוט זה הצעת, חוק, שלוש שפות,

אמנון כהן: אנחנו גילינו שיש בעיה באנגלית, יכול להיות שבערבית אין בעיה.

שמואל מנדל: יש בעיה גדולה בערבית, עוד יותר גדולה מאשר באנגלית.

שמואל מנדל: יש בעיה שאין גורם כמו האקדמיה בערבית שקובע.

רפי סיטון: הייתי רוצה קצת לגעת במלה אחת בתקציב, בשורה אחת.

רפי סיטון: חשוב להזכיר שהתקציב של הרשויות מגיע כולו ממשרד התחבורה.

רפי סיטון: אם היום מנחים או מורים לרשות שתוך חמש שנים היא אמורה להחליף או ליצור איזה סטנדרט מסויים,

אמנון כהן: לא את כל השילוט, רק איפה שיש בעיה.

אמנון כהן: רק מקומות שיש בעיה.

מריה כהן-אתגר: יש מספר טעויות כאלה שהם באמת בולטות מאוד, ולא צריך אפילו חמש שנים כדי לתקן.

מריה כהן-אתגר: מה שכן צריך זה לפתור את כל סט הכללים על מה שאנחנו מדברים.

אמנון כהן: עוד לא קיבלתי מכם תשובה על קונספציה כזאת שיש רשות, שאמרתם תמרור מרכזי, שהוא כבר יודע מאיפה לקבל את שמו בעברית, בערבית, באנגלית, שזה יהיה אחיד, ואז נציג שלכם, אשר מגיע לעיר, נציג שלכם בתוך ועדות עירוניות, הוא יש לו את הסט שלו, הוא אומר אם אתה רוצה לקרוא לרחוב כזה כך וכך, זה ייקרא כך וכך, זה ייכתב כך וכך.

אמנון כהן: כמובן יש את הפורמט, גודל האות, צבע האות, גודל השלט, זה דברים אחרים.

אמנון כהן: לי חשוב בהצעת חוק שלי, כמו שציינתי, שאני רוצה שהתיירים שמגיעים לארץ שיהיה להם את ההסברה הנכונה, וכיתוב נכון, להגיע מנקודה לנקודה, לא להתבלבל בה, וגם כמובן אם אותה מלה כותבים אותה בכמה וריאציות, זה בושה בשבילנו.

אמנון כהן: לכן אני אומר, זו הצעה, אני יכול להכניס בפנים עוד ארבעה חמישה אלמנטים בשביל להסדיר את הנושא שלכם.

אמנון כהן: אני רוצה לעזור לכם, ולכן אני אומר, אם אין לכם איזה רשות תמרור מרכזית, כאשר אין להם את התכנים, הנושא של תעתיק, להכין אותו, שנדע מאיפה אנחנו לוקחים את כל זה, על מה נסמכים.

אמנון כהן: מי הגוף הקובע, שהוא יקבע איך תיכתב המלה, באיזה אותיות.

אמנון כהן: לכן אנחנו צריכים לדעת את זה גם.

אמנון כהן: אם צריך, נכניס את זה גם בחקיקה.

שמואל מנדל: יש למשרד התחבורה ספרים צהובים שנותנים הנחיות.

שמואל מנדל: לשילוט הבינעירוני יש ספר שנגמר, ולרשויות המקומיות יש ספר שאתם מאשרים אותו עכשיו.

מריה כהן-אתגר: יותר מזה, אנחנו במקביל נכניס את זה גם להנחיות להצבת תמרורים, אבל השאלה מה להכניס.

שמואל מנדל: בסדר, אולי נעשה בזה סדר.

שמואל מנדל: ביישובים יש הגדרה אחידה.

שמואל מנדל: בנושא של יישובים אין בעיה.

שמואל מנדל: אפשר לצרף את זה.

שמואל מנדל: זה מוגדר.

שמואל מנדל: בשמות רחובות זו בעיה אדירה.

מריה כהן-אתגר: משרד התחבורה לא יכול לקבוע איך המלה תיכתב, כי הרי אין לנו מומחים ללשון.

מריה כהן-אתגר: בשביל זה יש את האקדמיה.

מריה כהן-אתגר: אנחנו את הרשימה של היישובים אנחנו כן לוקחים מהלמ"ס ומכניסים אותה להנחיות.

מריה כהן-אתגר: השאיפה זה פשוט לפתוח את הנושא יותר, ולכן אנחנו נכניס את זה להנחיות, וזה יהיה נגיש ליותר אנשים ויהיה יותר קל להגיע לזה וככה גם לפקח על זה.

מריה כהן-אתגר: למשל רכבת,

רונית גדיש: רכבת, רחוב, צומת, רק אני רוצה להגיד, כאן אין החלטה של האקדמיה בעניין הזה בכלל.

רונית גדיש: יכולים לערב את האקדמיה, אני דווקא מציעה בעניין הזה שסוג כזה של החלטה למע"צ יש הכללים שלהם, כל המושגים מתורגמים,

מריה כהן-אתגר: צריך איזה שהוא פורום מקצועי, בין היתר שייכנס בו משרד התיירות, כי הרי על המפות גם כתוב משהו, רחוב מתורגם או רחוב לא מתורגם.

מריה כהן-אתגר: צריך צוות מקצועי.

מריה כהן-אתגר: אבל אתם צריכים להוביל את זה.

מריה כהן-אתגר: כי זה עניין של שפה.

רפי סיטון: מה שהיא מציעה זה נכון, לנסות להקים איזה צוות מקצועי, כאשר הרגולטור הוא משרד התחבורה, כי הוא אחראי עלינו.

רפי סיטון: כאשר מישהו צריך להיות אחראי על שלטים של תיירות ולא שלטים של רחובות, כי זה אני מניח פחות בעייתי.

רפי סיטון: אולי הייתי מציע לעשות גם איזה סקר מסויים, לנסות לאתר איפה אכן המקומות הבעייתיים.

אמנון כהן: מי יעשה סקר, אין להם כסף לסקר.

שמואל מנדל: אנחנו עשינו סקר של חמישה עשר קילומטר במע"צ.

שמואל מנדל: במע"צ, אני אומר שוב, במע"צ עבדו מסודר ועד לפני שנתיים מע"צ עבדה על ידי גורם אחד, היה בנאדם אחד במע"צ שאישר את כל השלטים.

שמואל מנדל: אני חושב אבל שוב, צריך להפריד פה את הבעיה לכמה רבדים.

שמואל מנדל: ראשית יש שמות יישובים.

שמואל מנדל: שמות יישובים הוא נושא מוסדר.

שמואל מנדל: יש במדינה למ"ס ומפ"י, שמגדירים את שמות היישובים.

שמואל מנדל: אפשר לצרף את זה לאותם ספרים צהובים של משרד התחבורה והנושא הזה יכול לחייב חד משמעית.

שמואל מנדל: נושאים של רכבת, של נמל תעופה וכו' הם בעיה, כי אז צריך להחליט מה אומרים לתייר.

רונית גדיש: הוזכרה הבעיה של התעתיק, זאת אומרת יש בעיה של האחידות, יש גם בעיה של איזה חוסר תקשורת בין הציבור לבין התעתיק, הציפייה היא שהתעתיק יהיה תעתיק לאנגלית והתעתיק שהאקדמיה קבעה אותו הוא תעתיק לאותיות לאטיניות, לפי איזה פשרה לנסות כמה שיותר להעביר מהכתב העברי את האינפורמציה שיש בכתב העברי לאותיות לאטיניות, תמיד נוצרת בעיה במעבר מלשון ללשון, ויש כמה נקודות תורפה ידועות, כמו בעיית הצ', איך מתעתקים צ', איך מתעתקים את העיצורים הגרוניים, איך מתעתקים את הק', איך מתעתקים את הו', איך מתעתקים, כן כותבים דגשים על ידי הכפלה של האות, לא כותבים דגשים על ידי הכפלה של האות.

רונית גדיש: יש כמה סימנים, מה שאנחנו קוראים סימנים דיאטריטיים, דהיינו סימנים מבחינים, אז אם לא כותבים תחת ה-Z שאמורה לציין את הצ' את הנקודה למטה אז סדרת היישובים הבאה נקראת ככה, הזב, זה מושב חצב, הפז היים, שזה חפץ חיים, יש איזה כביש שהייתי נוסעת בו הרבה וקראתי, יש בעיה.

רונית גדיש: בעצם אין אות שמייצגת את הצ',

אמנון כהן: אז תחליטו פעם אחת, מה האות שתייצג, מה האות שתהיה, ואז יהיה היים אז יהיה היים בכל מקום.

אמנון כהן: גם במפה, גם פה, אז יהיה ככה.

רונית גדיש: נכון, רק אני אומרת, לא מקרה הוא שיש בעיה בתעתיק.

רונית גדיש: מפני שיש גופים שאומרים, מצפצפים על הקביעה של האקדמיה, כי היא לא כל כך נוחה, בגלל כמה בעיות שיש בקשר בין העברית לבין אותיות לאטיניות.

רונית גדיש: אז חלק מתעתקים את הח' ב-CH, וחלק מתעתקים את הח' ב-H, אז נוצרת בעיה.

רונית גדיש: חלק מתעתקים את הצ' ב-TH, חלק מתעתקים ב-Z, ואז נוצרת בעיה.

רונית גדיש: וכנ"ל עם הק'.

רונית גדיש: זאת אומרת הבעיה היא קצת בעיית משמעת, הישראלי הוא לא אמריקאי, יש בעיה שכל אחד חושב שהוא,

אמנון כהן: אבל חייבים לקבוע גוף שהוא קיבל החלטה, ועל פיו עובדים.

אמנון כהן: מי שלא עומד או לא עובד לפיו, אז יקרה כך וכך.

שרית זוכוביצקי: לא צריך, במסגרת היחסים שבין רשות התמרור המרכזית לרשויות התמרור המקומיות, לא צריך יחסים של ענישה.

שרית זוכוביצקי: צריך שיהיו יחסים של הנחיה, הם פועלים על פי הנחיות.

אתי בנדלר: יש כאן שני שלבים, קודם כל הדרישה בעצם של חבר הכנסת כהן שאכן רשות התמרור המרכזית תקבע הנחיות.

אתי בנדלר: וכל עוד אין הנחיה מחייבת בחוק יכולה רשות התמרור המרכזית להתייחס לנושא או לא להתייחס לנושא כראות עיניה.

אתי בנדלר: דבר שני, משהנושא הזה יעוגן בהוראה מפורשת בחוק לרשויות התמרור המקומיות לא יהיה שיקול דעת בעניין הזה.

אתי בנדלר: הם יהיו חייבים לפעול על פי הנחיה כזאת שתיקבע.

אתי בנדלר: אני חושבת שלכך מכוון חבר הכנסת אמנון כהן, הוא רוצה שהדברים ייקבעו, ההסמכה, ההתייחסות לנושא הזה תהיה מפורשת בחוק.

אתי בנדלר: הוא לא מדבר על התוכן, הוא לא קובע איך ההנחיה תחליט איך ייקבע התעתיק בלועזית למשל.

אתי בנדלר: זה ייקבע באמת בהנחיה, אם אני הבנתי נכון.

אתי בנדלר: ובעצם מה שעולה מדבריך אדוני היושב ראש שאם אתה רוצה לעגן את החיוב הזה בכל זאת בחקיקה אני מציעה לשקול, ואני הייתי שמחה לקבל על כך תגובה, שבמקום תיקון לחוק הדרכים שילוט, כפי שהוצע במקור, יהיה תיקון לפקודת התעבורה,

שרית זוכוביצקי: זה המקום המתאים.

אתי בנדלר: ובפרק השמיני שבו, הדן בתקנות וחוקי עזר, סעיף 70 הסמיך את שר התחבורה להתקין תקנות בשורה ארוכה של נושאים, וביניהם, אני אקרא את החלק הרלוונטי לענייננו: שר התחבורה רשאי להתקין תקנות בעניינים אלה, ובפסקה הראשונה נקבע הסדר התעבורה וקביעת כללים לשימוש בדרכים בשביל כלי רכב, הולכי רגל ואחרים.

אתי בנדלר: אני מניחה שמכוח הפסקה הזאת הותקנו כל התקנות המתייחסות לקביעת תמרורים.

אתי בנדלר: הלא כן גב' זוכוביצקי?

שרית זוכוביצקי: כן.

אתי בנדלר: אם כך אני מציעה אולי אפשר להוסיף בפסקה הזאת בסופה, אני אקרא את כל הנוסח כיצד אני מציעה שהוא ייראה: הסדר התעבורה, תקנות בעניינים אלה, הסדר התעבורה וקביעת כללים לשימור בדרכים בשביל כלי רכב, הולכי רגל ואחרים, ובכלל זה כללים בדבר קביעת כתיב אחיד, בעברית ובלועזית, לרבות התעתיק הלועזי של שמות הכלולים בתמרורים המוצבים בדרכים.

רונית גדיש: תכניסי ערבית אם כך,

אתי בנדלר: כתבתי לועזית.

רונית גדיש: ערבית זה לא נכלל.

רונית גדיש: השפות השמיות איך שהוא יש להם, השילוט הוא בשלוש שפות והוא צריך להיות אחיד בשלוש השפות האלה,

אתי בנדלר: זה אני מסכימה אתך, אבל כשאני מדברת על לועזית, ערבית לא נכלל, אז לכתוב לרבות התעתיק באנגלית וערבית,

רונית גדיש: הכיתוב הוא באנגלית, בערבית זה או תעתיק מעברית לערבית, או ששם היישוב הוא ערבי, ואז התעתיק הוא מערבית לעברית.

רונית גדיש: השילוט הוא תלת לשוני.

אתי בנדלר: אני חשבתי שלועזית ואז לא לפרט, אבל אני שומעת כאן, למדתי עוד דבר חדש היום, שערבית לא נכללת בשפות לעז, זה אומר שאני חייבת להתייחס לכך במפורש.

שרית זוכוביצקי: המקום הראוי לקבוע את הכללים זה בהנחיות.

שרית זוכוביצקי: זאת אומרת זה באמת דברים ספציפיים,

אתי בנדלר: מדובר כאן על הסמכה בסך הכל.

שרית זוכוביצקי: נכון, ויש בסעיף 16 לתקנות התעבורה, שלמעשה הותקן מכוח סעיף 70.1, כתוב:

שרית זוכוביצקי: המפקח הארצי על התעבורה רשאי לקבוע בהודעה ברשומות את דוגמאות התמרורים, אני אומרת שמכוח העניין הזה אנחנו מוסמכים לקבוע מדות, צורות, משמעויות, אופן הצבה וסימונם, ומכוח זה למעשה אנחנו מפרסמים הנחיות להצבת תמרורים.

שרית זוכוביצקי: זאת אומרת זו דרגת החקיקה.

אתי בנדלר: מה את מציעה גב' זוכוביצקי, שלא לתקן שום חוק?

שרית זוכוביצקי: אני חושבת שאין צורך.

שרית זוכוביצקי: פשוט מאוד אנחנו נודיע שאנחנו נתקן את ההנחיות להצבה, נקבע כללים, אני רואה שיש כללים שעדיין צריך לקבוע ולהתייחס אליהם, פרט להנחיות לשמות יישובים, יש רשימה של דברים שצריך לקבוע, וייכתבו.

אמנון כהן: אני מכיר את משרדי הממשלה איך הם עובדים, לכן אני לא יכול לסמוך על זה.

אמנון כהן: אני יודע שאתם תעבדו, ותגידו עוד קצת ועוד קצת, ועוד שנה ועוד שנה, לכן אני יודע, אני מכיר את הדברים, את המטריה ברוך השם למדנו, לכן אנחנו נעביר את זה בחקיקה, קודם כל בקריאה ראשונה.

אמנון כהן: אני לא עושה את זה בשביל חוק, לא מעניין אותי, מעניין אותי שהנושא יוסדר.

אמנון כהן: יש לנו פגרה עכשיו, שלושה ארבעה חודשים, עד נובמבר, אני רוצה עד אז לראות אם אתם הבאתם תקנות, הבאתם דברים, אני לא מקדם אותו הלאה.

אמנון כהן: אני רוצה כרגע להכין את הקריאה ראשונה, עם התיקונים שאנחנו אמרנו, שזה יהיה בתוך תיקון לפקודת התעבורה, וסך הכל אנחנו מסמיכים עוד יותר את השר, שיעשה את זה כבר.

אמנון כהן: שיעשה את זה.

אמנון כהן: פשוט הוא עסוק בכל כך הרבה דברים, וקצת חוץ לארץ יש לו גם מדי פעם, לכן אנחנו יודעים שהוא עסוק מאוד, ואתם גם עסוקים, לכן אנחנו רוצים שזה יקבל סדר עדיפות כזה או אחר.

שרית זוכוביצקי: זה ייכנס אבל במסגרת הנחיות ההצבה.

אמנון כהן: אין לי בעיה עם זה.

אתי בנדלר: אני מציעה דבר כזה, את הנוסח שאני כותבת עכשיו אני אשלח להערותיכם, תוכלו להגיב רק כדי לוודא שהשתמשתי במונחים הנכונים.

אתי בנדלר: בסעיף 70 לפקודת התעבורה, בפסקה 1 בסופה יבוא: ובכלל זה כללים בדבר קביעת כתיב אחיד בעברית, בערבית ובלועזית של שמות הכלולים בתמרורים המוצבים בדרכים, ובכלל זה תעתיק השמות בלועזית.

אתי בנדלר: זה בעצם מה שאמרת,

שרית זוכוביצקי: השאלה אם השר מוסמך לקבוע את התעתיק, זה קצת בעיה,

אתי בנדלר: הוא קובע בסך הכל כללים,

שרית זוכוביצקי: השאלה אם לא משתמע מזה שהוא קובע את התעתיק.

אתי בנדלר: ובכלל זה קביעת הנחיות לעניין התעתיק של שמות בלועזית.

שרית זוכוביצקי: לא צריך את זה בכלל, את הסיפא, זה מיותר.

שרית זוכוביצקי: הנחיות לאיות,

אתי בנדלר: כתיב אחיד ואיות אולי, או שאין צורך.

רונית גדיש: מה שצריך זה שימוש אחיד בתעתיק, התעתיק עצמו צריך לקבוע מי שצריך לקבוע.

רונית גדיש: אבל השימוש,

אמנון כהן: מי קובע את התעתיק?

רונית גדיש: בחוק לא כתוב מה האקדמיה קובעת.

רונית גדיש: בתקנון של האקדמיה ללשון העברית, שהיא כתבה אותו, על פי החוק, כתוב שהיא גם קובעת את התעתיק.

רונית גדיש: אבל לא כתוב איזה תעתיק.

רונית גדיש: עכשיו בסמוך להקמת האקדמיה היתה פנייה לאקדמיה לקבוע את התעתיק מכתב עברי לכתב לאטיני.

רונית גדיש: והאקדמיה קבעה את התעתיק מכתב עברי לכתב לאטיני, פרסמה אותו ב-57' כמדומני.

רונית גדיש: יש פה מי שרוצה אגב, הבאתי כמה עותקים, אז אפשר לקבל אותם.

רונית גדיש: זה לגבי הכתיב הלאטיני.

רונית גדיש: זה האקדמיה קיבלה עליה, וקבעה, וחזרו ודנו,

אתי בנדלר: ועדיין משמרים את התעתיק הלאטיני,

רונית גדיש: לא תעתיק לאנגלית אלא תעתיק לכתב לאטיני, ואם אתם רוצים אני מוכנה לפרוש לפניכם את הסוגיה, הבאתי קצת חומר, על כל השאלות שהשמעת, ואני גם הזכרתי פה.

אמנון כהן: אולי הבעיה היא בתעתיק,

רונית גדיש: יש בעיה כשעוברים משפה שמית עתיקה,

אמנון כהן: הבנתי, לכן אמרתי שמישהו יקבע איך תיכתב בסופו של דבר המלה קיסריה.

אמנון כהן: שמישהו יקבע.

אמנון כהן: אז, מאותו רגע, גם במפות יהיה אותם האותיות, גם בשילוט, גם ברשות מקומית, גם במע"צ, גם בנתיבי איילון.

רונית גדיש: יש פה מסמך מ-57', אז קבעו.

רונית גדיש: יש קביעה.

רונית גדיש: ומע"צ הולכת לפי הקביעה.

אמנון כהן: כל אחד עושה מה שהוא רוצה.

אמנון כהן: כי נתיבי איילון לא שייך למע"צ,

שמואל מנדל: יש מאתיים עשרים רשויות מקומיות שבכל רשות מקומית כל אחד כותב מה שהוא רוצה.

רונית גדיש: השאלה מה רמת המודעות.

רונית גדיש: כדי לתעתק נכון צריך לדעת למשל ניקוד.

רונית גדיש: רוב האוכלוסיה לא יודעת לנקד.

רונית גדיש: צריך ייעוץ לשוני.

שרית זוכוביצקי: משרד התחבורה לא מכיר את התמרורים בכל המקומות.

שרית זוכוביצקי: הרשויות המקומיות מוסמכות להחליט.

רונית גדיש: הבעיה של פיקוח ובעיה של כוח אדם.

אמנון כהן: את התקופה של חמש שנים אני יכול להוריד?

אמנון כהן: תיקון של כל הליקויים,

שרית זוכוביצקי: תראה, אנחנו נעשה את ההנחיות להצבה, ובין היתר נפנה גם לתעתיק.

שרית זוכוביצקי: במקומות שהתעתיק לא נותן את התשובה צריך לקבוע כללים.

אמנון כהן: שאלתי על הלוח זמנים שאני אמרתי שחמש שנים זה הרבה מאוד זמן.

שרית זוכוביצקי: זה תלוי ברשויות המקומיות.

שרית זוכוביצקי: אני לא יודעת גם מה היקף הבעיה.

שרית זוכוביצקי: אני אומרת, הרשויות המקומיות צריכות לסרוק את המצב בכל רשות מקומית ולהחליט.

שרית זוכוביצקי: אני מאמינה שהם יעשו את זה.

שרית זוכוביצקי: קשה לי להאמין שהתופעה היא כל כך רחבה.

שרית זוכוביצקי: פשוט לעשות את זה.

מריה כהן-אתגר: עושים את זה באופן שוטף.

מריה כהן-אתגר: אין צורך לקבוע פה לוח זמנים.

אמנון כהן: לא, אם יש תכנית עבודה במע"צ של החלפת שילוט, גם גודל, גם אות, באותה הזדמנות כבר מחליפים את אותם השלטים שכתובים לא נכון.

אמנון כהן: אז יגיד לי אני כרגע בדרום, עד שאני אגיד לאיזור צפון, לאיזור כנרת, ייקח לי לפי תכנית העבודה שלי עוד ארבע שנים.

אמנון כהן: אז אני אומר שאם יש מקום בעייתי שגילינו אותו אז מייד מחליפים.

אמנון כהן: אני אומר לך שהחקיקה הזאת כבר שלושה חודשים על השולחן מתגלגלת, ועדיין אני רואה רכבת באנגלית.

מריה כהן-אתגר: אבל זה בגלל שלא קבעו כללים.

מריה כהן-אתגר: הנה, עוד לא יודעים איך לעשות את זה, לגבי רכבת או לא רכבת.

שמואל מנדל: צריך לשים את הדברים במסגרת.

שמואל מנדל: שמות יישובים מוסכמים היום במדינת ישראל.

שמואל מנדל: הלמ"ס ומפ"י הגדירו את כל שמות היישובים.

שמואל מנדל: יש ארבע מאות, חמש מאות יישובים.

שמואל מנדל: הדברים האלה אפשר להוסיף מחר בבוקר כנספח וכולם ישתמשו בהם.

שמואל מנדל: יש קבוצה שניה, זה כל ההגדרות של מקומות פונקציונליים.

שמואל מנדל: האם כותבים לוד, נתב"ג, מה כותבים.

שמואל מנדל: אלה בעיות יותר מסובכות.

אמנון כהן: מי קובע את זה, מי יקבע?

שרית זוכוביצקי: במסגרת ההנחיות להצבה שכותבים כרגע,

מריה כהן-אתגר: המלים כמו רכבת, תעופה, נמל, יש סמלים, אנחנו עכשיו מקדמים מספר סמלים ללוח התמרורים שיהיו סמלים מוסכמים, סמלים בינלאומיים שהם מה שישמשו בשילוט במקום המלים.

מריה כהן-אתגר: זה ממש בקרוב יועבר למשרד המשפטים.

מריה כהן-אתגר: יהיה סמל של מטוס, ולא יהיה בכלל כיתוב.

מריה כהן-אתגר: זה יבטל את הכיתוב.

מריה כהן-אתגר: זה לא רק שדה תעופה או רכבת.

מריה כהן-אתגר: זה מרכז העיר, איצטדיון, זה מספר סמלים שכולל יותר ממאה סמלים.

אמנון כהן: מתי זה יצא?

מריה כהן-אתגר: יש טיוטה שפורסמה כבר.

אמנון כהן: הבנתי, עוד שלוש שנים,

מריה כהן-אתגר: לא, עבדנו על זה הרבה זמן,

קרן טרנר: אם אפשר להעיר כמה הערות, אם אפשר קודם למקד קצת את הבעיה, הרשויות המקומיות אחראיות על הביצוע בפועל של השילוט.

קרן טרנר: אז יש לנו באמת את מע"צ, את הרשויות המקומיות, את חוצה ישראל ונתיבי איילון.

אמנון כהן: אולי יש עוד כמה שאנחנו לא יודעים,

קרן טרנר: לא, אז הנה, אמרתי את הכל.

קרן טרנר: עכשיו העניין הוא שאם יש שלט שכתוב לא נכון הוא לא בגלל שנתיבי איילון רצו לכתוב שלט לא נכון או מע"צ אלא בגלל שלא היו הנחיות מסודרות.

קרן טרנר: אני חושבת שכאן אנחנו צריכים להתמקד.

קרן טרנר: אם תהיה סדרה של הנחיות מסודרות, שכוללות הכל, בנספחים, פתרנו את הבעיה.

קרן טרנר: עיקר המאמץ צריך להתמקד שם.

קרן טרנר: באשר לתיקון של השלטים, עלות תקציבית של זה היא עשרות מליונים.

קרן טרנר: יש רק למע"צ שלושים אלף שלטים, ולוקח זמן לתקן.

קרן טרנר: חשוב לי בכל זאת להרגיע אותך, להגיד לך שכרגע, כמו שנאמר פה, מע"צ עושה תכנית, והיא מתכוונת לטפל בכל הנושא, לא רק של האיות אלא גם אם השלטים לא כמו שצריך, לא מכווינים מספיק מדוייק.

קרן טרנר: ליקויים שהתגלו יטופלו במיידית.

קרן טרנר: מבחינה גורפת, של תיקון כל השלטים, מדובר על עשרות אלפי שלטים, קודם כל אנחנו נעשה צעד אדיר בזה שיהיו לנו הנחיות אחידות.

קרן טרנר: אחר כך התיקון הוא שולי.

קרן טרנר: לאט לאט השלטים החדשים יצאו כמו שצריך, וגם ככה יש תחלופה של שלטים.

אמנון כהן: שנה מספיק?

קרן טרנר: לא, ואני מציעה גם לא להגביל את זה בחמש שנים.

קרן טרנר: בואו נעשה את הצעד הראשון שיהיו לנו הנחיות שכוללות הכל, הכל כולל הכל.

קרן טרנר: אתה יכול לכתוב עכשיו שנה, אבל איך מע"צ תתקן, איך חברת נתיבי איילון תתקן אם אין לה על פי מה לתקן.

אמנון כהן: הבנתי.

אמנון כהן: אנחנו מתמקדים בהנחיות.

אמנון כהן: את צודקת.

אמנון כהן: אנחנו שינינו מעט את הכותרת, הכותרת שהיתה בחקיקה היתה הצעת חוק הדרכים, אנחנו הופכים את זה לתיקון לפקודת התעבורה, ואת הסעיף הקריאה יועצת משפטית של הוועדה.

אמנון כהן: אני מבקש לסיים ולהעביר את ההצעה לקריאה ראשונה כמה שיותר קרוב,

אתי בנדלר: ובכלל זה קביעת כללים לגבי כתיב אחיד בעברית, בערבית ובאנגלית של שמות הכלולים בתמרורים המוצבים בדרכים, לרבות התעתיק של השמות בלועזית.

אתי בנדלר: אני באופן כללי אומרת, שיקבע כללים.

רונית גדיש: יש לי פשרה, שיהיה כתוב באותיות לאטיניות.

רונית גדיש: יש שלושה כתיבים, בעברית, בערבית ובאותיות לאטיניות.

רונית גדיש: זה שלושת הכתיבים.

רונית גדיש: אנגלית זה החלק המתרגם מתוך האותיות הלאטיניות.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם יש את זה בחקיקה.

אתי בנדלר: אני צריכה לבדוק את העניין.

רונית גדיש: רוב השילוט כתוב באותיות לאטיניות, כשחלק זה תעתיק.

רונית גדיש: חלק מהאותיות הלאטיניות זה תעתיק.

רונית גדיש: אני מציעה שיהיה כתוב במקום שקראת באנגלית בטעות שיהיה כתוב באותיות לאטיניות, ואת התעתיק להשאיר.

רונית גדיש: הרכבת הם יקבעו, אלה שכותבים את ההנחיות יקבעו, אותיות לאטיניות זה גם כשכתוב TRAIN.

רונית גדיש: מה יהיה בתעתיק ומה יהיה בתרגום זה ייקבע בהנחיות.

רונית גדיש: מה המלים שמתעתקים, מה הם שמות.

רונית גדיש: תראה, נתב"ג זה שם פרטי.

רונית גדיש: נמל התעופה בן גוריון, היו צריכים לתעתק את זה BEN GURION AIRPORT.

רונית גדיש: אבל נתב"ג למשל אין ברירה, אם קוראים לזה נתב"ג ורוצים שהתייר יגיד נתב"ג צריכים לתעתק את זה: NATBAG.

רונית גדיש: אין שפה כזאת לאטינית כרגע.

אתי בנדלר: את מדברת על קביעת כתיב אחיד בלבד, ואז אני לא צריכה להתייחס לעניין התעתיק,

רונית גדיש: כן.

רונית גדיש: מה יהיה הכתיב ומה יהיה הטקסט, אם הוא יהיה תעתיק או יהיה תרגום, ייקבע בהנחיות.

אתי בנדלר: בנוסח הזה, ללא קביעת תאריך יעד כרגע אלא עצם קביעת ההנחיות אני מבינה בהסמכה לקביעת ההנחיות שאין עלויות, נכון?

קרן טרנר: אנחנו שמחים לקדם את העניין,

אמנון כהן: ואפילו לתת חמישה מליון שקל לנושא הזה גם לא יזיק.

אמנון כהן: תודה רבה, אנחנו רוצים להצביע בעד הצעת החוק המתוקן, החוק לתיקון בפקודת התעבורה כפי שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה.

אמנון כהן: מי בעד הצעת החוק?

אמנון כהן: מי נגד?

אמנון כהן: פה אחד, עבר.

אמנון כהן: הכנה לקריאה ראשונה במליאת הכנסת עוד במושב הזה, גבירתי היועצת המשפטית.

אמנון כהן: תודה רבה לכם.