ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 445, 2005-07-04 11:30

אמנון כהן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש](מס' 4), התשס"ה-2005.

אמנון כהן: אבקש להציג את הצעת החוק.

מיכל סגן כהן: פקודת מחלות בעלי חיים מסדירה את כל הניהול של מניעת הפצת מחלות בעלי חיים.

מיכל סגן כהן: לפי הפקודה' בין היתר אסור לייבא ממדינה אחרת בעלי חיים, גוויותיהם ותוצרתם, אלא באישור יבוא שנתן מנהל השירותים הווטרינרים.

מיכל סגן כהן: מנהל השירותים הווטרינרים שוקל לפי אמות מידה שימנעו הפצת מחלות בעלי חיים בישראל.

מיכל סגן כהן: כשנעשה ההסכם עם הפלסטינאים היה רעיון לעשות מעטפת אחת ושרמת הבריאות של בעלי חיים ושל מזון וכל שאר הדברים, יהיו בכל המעטפת בכל האזור באותה רמה.

מיכל סגן כהן: למשל, אפשר היה להביא לפלסטינאים בשר רק אם הבשר עומד בקריטריונים לשיווק בישראל.

מיכל סגן כהן: בחוק היישום נכתבה הוראה מפורשת שאומרת שעל אף האמור בכל דין בתקופה שעד סוף 1997, ייבוא כאמור טעון רשיון.

מיכל סגן כהן: ההוראה הזאת הסתיימה בסוף 1997.

מיכל סגן כהן: אנחנו חושבים שהיתה שם טעות חקיקתית, אבל לא יכול היה ללכת על דרך של תיקון טעות.

מיכל סגן כהן: אחרי התייעצות עם משרד המשפטים החלטנו לתקן את הפקודה עצמה בצורה שיהיה ברור ממנה שכל ייבוא של בעלי חיים, גוויותיהם, תוצרתם, כל טובין אחרים, יהיו כפופים להיתר יבוא.

מיכל סגן כהן: ההוראה הזאת איננה חלה באותם מקרים שמדובר על יישובים ישראלים שהחוק הישראלי הוחל עליהם.

מיכל סגן כהן: על כן, אם יש משק רוויה שמגדלים בו עופות להטלה, המשק הזה מפוקח מכוח הדין הישראלי שם פרסונלי, ולא טריטוריאלי.

מיכל סגן כהן: ההצעה הזאת כמובן עברה את ענף הדין הבין-לאומי.

מיכל סגן כהן: היא נעשתה על דעתם.

מיכל סגן כהן: זוהי ההצעה הממשלתית שמונחת לפניכם כרגע.

מיכל סגן כהן: נניח שעובר עדר צאן לישראל.

מיכל סגן כהן: ברגע שהוא על הגבול והוא רוצה לעבור מטר קדימה, הוא חייב במשטר רישוי שקיים בישראל.

מיכל סגן כהן: כלומר, הוא צריך היתר העברה לפי תקנות מחלות בעלי חיים הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל.

מיכל סגן כהן: השירותים הווטרינרים בודקים את זה.

אמנון כהן: איך השירותים הווטרינרים בודקים העברת עדר מהגבול המצרי?

משה חיימוביץ: יש יחידת ביצוע שמופעלת על-ידי מנהל השירותים, כולל צה"ל, כולל משטרה.

אמנון כהן: מעבירים בגבול נשק ובנות יפות.

מיכל סגן כהן: לא בעלי חיים.

משה חיימוביץ: ההברחות האלה הן לא באחריותי.

משה חיימוביץ: תן לי לטפל בזה ותראה שלא יעבירו את זה.

משה חיימוביץ: כולם יודעים על נושא העברת בעלי חיים והם מודיעים לנו על מקרים כאלו שנתפסו.

משה חיימוביץ: באותו רגע היחידה שלנו ניגשת לשם והיא מבצעת את התפיסה, ועל פי החלטתי בעלי החיים האלו מושמדים כי הם הוכנסו למדינת ישראל ללא היתר ממני.

משה חיימוביץ: זה על מנת למנוע כניסת מחלות בעלי חיים שיכולות להיות גם אצלנו, ועל מנת לשמור על הבריאות של אזרחי מדינת ישראל.

משה חיימוביץ: אלו הם דברים שפועלים עד היום, והתיקון בא כדי להבהיר חד משמעית מהן הדרישות שלנו ושכניסה למדינת ישראל היא רק על-פי ההיתר מאת מנהל השירותים הווטרינרים.

משה חיימוביץ: גם עד עכשיו כל כניסה של בעלי חיים למדינת ישראל היא רק על-פי היתר ממני.

משה חיימוביץ: יש תפיסה וטיפול לגבי מי שנכנס ללא היתר.

אילן ליבוביץ: אבל, זה לא היה מוסדר בחוק.

מיכל סגן כהן: יש איזה אי בהירות משפטית.

מיכל סגן כהן: זה לפי ההסכמים עם הפלסטינאים.

מיכל סגן כהן: יש לי כאן את ההסכם וכתוב שכל צד יהיה אחראי לתת היתרים לשיווק תוצרת בעלי חיים, גוויותיהם, תוצרתם מהשטח שלו לשטח שלי וכו'.

מיכל סגן כהן: אבל, היתה איזשהי אי בהירות משפטית והיא נובעת לא רק מחוק היישום, אלא היא נובעת גם כתוצאה מזה שכתוב שם שטחי עזה ויריחו ולא בדיוק יודעים מה זה שטחי עזה.

מיכל סגן כהן: הנושא הוא מאוד פתלתל, וכדי שלא תהיינה אי בהירויות ושיהיה ברור בדיוק על מה מדברים ושיבואו ויגידו שבעצם אנחנו משווים את הייבוא מהפלסטינאים לייבוא משוויץ, אנחנו מבקשים את התיקון הזה כדי שברחל בתך הקטנה יהיה ברור שכל מי שרוצה להביא לישראל בעלי חיים, גוויותיהם, ותוצרתם צריך לקבל היתר.

מיכל סגן כהן: החשיבות של זה היא לא רק מבחינה זאת.

מיכל סגן כהן: נניח שמחר מישהו מביא עדר צאן לישראל ואין איסור כזה.

מיכל סגן כהן: אם אתה משמיד אותו אתה עוד יכול להיתבע.

מיכל סגן כהן: הוא עוד יכול להיות נגוע בברוצלוזיס ואז יבואו ויגידו: איפה כתוב שאסור?

מיכל סגן כהן: אדם כזה יכול להביא גם עדר צאן של 300 ראש צאן לישראל, ואם אנחנו נשמיד אותו הוא יגיד שהוא לא עבר על החוק.

מיכל סגן כהן: זה נתון לפירוש של בית משפט אם זה עבירה או לא עבירה, וזה בעייתי.

מיכל סגן כהן: בסוף הדרך, בקצה בישראל אנחנו יכולים לטפל בזה.

מיכל סגן כהן: אנחנו רוצים שזה יהיה ברור, ושהמעמד יהיה מושווה למעמד של שוויץ.

אמנון כהן: האם יש מישהו שמתנגד להצעת החוק?

זיו מטלון: אנחנו תומכים בתיקון.

דוד טל: אני בהחלט מסכים לתיקון הזה.

דוד טל: משרד החקלאות והמשרדים האחרים לא רוצים להשאיר את הדברים כדברים שנתונים לפרשנות של בית משפט.

דוד טל: אני מציע שהם יתקנו את כל החוקים שלהם כך שהם לא יהיו נתונים לפרשנות של בית משפט.

דוד טל: בית משפט נוטה לפרשן חוקים שהם עמומים.

דוד טל: אדוני יודע שלפעמים הפרשנות של בית המשפט היא מפליגה ומרחיקת לכת למחוזות שלא התכוונו אליהם.

אבשלום וילן: במקרה שלנו מדובר על בריאותו של הציבור כך שאין פה הרבה פרשנויות.

אבשלום וילן: אני הבנתי שזה לא מנוגד לכול ההסכמים.

מיכל סגן כהן: לא, זה מתיישב.

אבשלום וילן: אני גם יודע שיש הרבה מאוד הכנסות גם של דברי מזון מהשטחים לפה.

אבשלום וילן: אני לא בטוח איזה פיקוח וטרינרי יש שם, והאם אנחנו לא מסכנים בגדול את בריאותו של הציבור בדברים מהסוג הזה.

אבשלום וילן: לכן, אני חושב שבאופן עקרוני הכיוון של החקיקה הוא נכון.

אמנון כהן: השאלה היא, האם זה מספיק מכסה?

אבשלום וילן: הם בעלי המקצוע והם חושבים שכן, ומקובל עליי.

אבשלום וילן: בלי הערה צינית אי אפשר.

אבשלום וילן: אני מאוד מקווה שהתיקון הזה לא יגרום לכך שפתאום נמצא עוד כמה פקחים שהם חברי מרכז, ושאת הפיקוח יעשו רק בעלי מקצוע.

אבשלום וילן: רק בעלי מקצוע יפקחו על בריאות הציבור.

שרון גוטמן: אנחנו תומכים בהצעת החוק ומברכים עליה.

שרון גוטמן: אנחנו רואים חשיבות רבה בהצעת החוק.

שרון גוטמן: לצערנו כמו שאמרה עו"ד סגן כהן, בהסכמי קהיר ופריז אומנם התייחסו לבעלי חיים ולמוצרים שלהם, אבל לא התייחסו לכלל המזון כמו שאמר חבר הכנסת וילן.

שרון גוטמן: לכן, אנו שוקדים על תיקון לפקודת הבריאות הציבור מזון, תיקון מקביל שיתייחס לכלל המזון.

שרון גוטמן: אנחנו מבקשים את תמיכת הוועדה לכשהתיקון יגיע.

אמנון כהן: למה אתם לא הבאתם את התיקון הזה יחד איתם?

מיכל סגן כהן: אנחנו לא היינו מוכנים להמתין, אנחנו זריזים.

שרון גוטמן: מאחר והסכמי פריס וקהיר לא התייחסו לכלל המזון אלא רק לבעלי חיים ומוצרים מן החי, התיקון שלנו לא עולה בקנה אחד עם ההסכמים, ולכן אנחנו נדרשים לאישורים של גורמי ממשלה שונים, לרבות משרד המשפטים.

שרון גוטמן: זה תיקון הרבה יותר בעייתי מבחינה מדינית.

משה חיימוביץ: מניעת כניסה של בעלי חיים ותוצרתם למדינת ישראל מכל מקום שלא יהיה, היא על מנת לשמור פה על בריאות הציבור, כולל בעלי חיים.

משה חיימוביץ: זה מה שעומד לפנינו.

משה חיימוביץ: התיקון הזה הוא מאוד חשוב כי אנחנו מתמודדים עם הבעיה יום יום.

משה חיימוביץ: יום יום המקרים האלה מופיעים בבתי משפט.

משה חיימוביץ: מנסים להבריח עדרים אלינו.

משה חיימוביץ: ברגע שנתפס עדר כזה ואני נותן הוראה להשמיד אותו, באותו רגע יש 50-60 אנשים שממציאים את הפטנטים, הראש היהודי פועל מהר, כדי להסביר למה לא להתאכזר לאותם בעלי חיים.

משה חיימוביץ: באותו רגע שוכחים שהם מסכנים לנו את אותם 500 אלף ראשים שבקושי יש לנו, ואת בריאות האנשים, כולל מחלת ברוצלוזיס.

משה חיימוביץ: מדינת ישראל השקיעה בשנים האחרונות קרוב ל-80 מיליון שקל, כולל אותו מבצע שעשינו.

משה חיימוביץ: כל שנה, כל יום, מדינת ישראל משקיעה ללא תמורה חיסונים, על חשבון אותם רפתנים ששומרים על הרפת.

משה חיימוביץ: אנחנו לא יכולים לעשות את אותה טעות פעמיים, בפעם השנייה לא יהיה על מה לטעות.

משה חיימוביץ: אני מציע שתראו את המפה האפידמולוגית איך אנחנו מתקיימים.

משה חיימוביץ: אף אחד בעולם לא יכול להבין איך מתקיים היי-טק בנושא החקלאות וחלב, גידול בקר, ביצים, וכו' וכו'.

אבשלום וילן: כל האזור מסביבנו נגוע.

משה חיימוביץ: כל האזור מסביבנו נגוע.

משה חיימוביץ: אנחנו גם מקבלים מידע, אבל לא תמיד יש דיווחים.

משה חיימוביץ: אנחנו לפעמים אוספים לבד את המידע.

משה חיימוביץ: החוק הזה יאפשר לנו לשלוט ולהגן על אותם בעלי חיים ועל החקלאים שבקושי נשארו.

אליעזר זנדברג: אילו מדינות בסביבתנו הן הכי נגועות?

אליעזר זנדברג: מאיפה האיום המרכזי?

משה חיימוביץ: תגיד לי אלו מדינות לא נגועות.

משה חיימוביץ: כולן נגועות.

משה חיימוביץ: יש לנו שיתוף פעולה מעולה עם ירדן.

משה חיימוביץ: אנחנו מנסים כבר שנים לעבוד על תוכנית חיסון אחידה, ואף פעם לא מצליחים.

משה חיימוביץ: כשגמרנו משא ומתן למחרת מנהל השירותים הווטרינרים מתחלף שם, ואז מתחילים מחדש.

משה חיימוביץ: לפני חודש סיימתי עם הירדנים על תוכנית חיסון נגד מחלת הפה והטלפיים שהיא מחלה כלכלית קשה.

משה חיימוביץ: ראו מה קרה באנגליה, למשל.

משה חיימוביץ: אחרי שסיכמתי איתו הוא למחרת התחלף.

משה חיימוביץ: אתמול מצאתי מכתב מהמנכ"ל שלהם שאומר שאותו מנהל התחלף, ושכל הנושא שעליו דיברנו יהיה בפגישה הבאה.

משה חיימוביץ: זה כבר שלוש שנים.

אליעזר זנדברג: מה עם סוריה ולבנון?

משה חיימוביץ: סוריה נגועה מאוד.

משה חיימוביץ: בצפון יש לנו מחלת הכלבת.

משה חיימוביץ: מדובר בכלבים שחדרו מקוניטרה אלינו.

משה חיימוביץ: אותו הדבר לגבי מחלת הפה והטלפיים בבקר.

משה חיימוביץ: כל עדרי הבקר באזור רמת הגולן מחוסנים פעמיים בשנה בגלל שהם מפחדים מפני חדירה של מחלת הפה והטלפיים שישנה שם.

אבשלום וילן: האם בסוריה יש גם ברצולוזיס?

משה חיימוביץ: יש, ודאי.

אליעזר זנדברג: אולי כדאי שנשחרר קצת לחץ ביבוא ונקבע כמדיניות סטנדרטים יותר גבוהים ללחץ.

אליעזר זנדברג: היום אתה לא יכול לייבא לישראל שום דבר.

אליעזר זנדברג: בואו נתיר יבוא באופן עקרוני, אבל נדרוש סטנדרטים יותר גבוהים.

משה חיימוביץ: לא, יש סטנדרטים בין-לאומיים כדי לייבא למדינת ישראל.

משה חיימוביץ: קודם כל, אתה לומד את השירות הווטרינרי של אותה מדינה שמולה איתה הולך לעבוד.

משה חיימוביץ: שנית, אתה אוסף את כל המידע שישנו בארגון הבין-לאומי שנקרא OIE, ושם אתה מתבקש לדווח כל חודש על המחלות שיש אצלך.

משה חיימוביץ: ברגע שהדברים האלה אינם, אז זה כבר מעורר סימן שאלה.

משה חיימוביץ: אחרי זה אתה שולח את הנציג שלך לאותה מדינה כדי לבדוק מה קורה באותה מדינה.

משה חיימוביץ: רק אחרי שראית את הכול, אתה יושב עם כל הנתונים ומחליט האם אתה יכול לייבא לאותה מדינה זו או לא.

משה חיימוביץ: לפניי לא עומדות בעיות כלכליות, זה לא מעניין אותי.

משה חיימוביץ: אותי מעניינים אותם החקלאים שעומדים אחריי ובריאות הציבור בישראל.

משה חיימוביץ: האחריות שלי היא כלפיהם.

משה חיימוביץ: היבואן רוצה להרוויח מהיבוא, וזה חיובי.

משה חיימוביץ: אבל אותי מעניינת בריאותם של אותם ילדים שישתו את החלב ושיאכלו את הבשר, ושהגברים לא יפגעו בברוצולוזיס, ושיהיה לנו אחר כך פרו ורבו בריא.

משה חיימוביץ: הברוצולוזיס גורמת לדלקת אשכים.

מיכל סגן כהן: "הצעת חוק לתיקון פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש](מס' 4), התשס"ה-‏2005 הוספת סעיף 30א.

מיכל סגן כהן: בפקודת מחלות בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985, אחרי סעיף 30 יבוא: "הבאה של בעלי חיים, גוויותיהם, ותוצרתם מהאזור ומשטחי המועצה הפלסטינית" 30א.

מיכל סגן כהן: (א) לעניין פקודה זו ועל אף האמור בכל דין, הבאה או גרם הבאה של בעלי חיים, גוויותיהם, וכל טובין או תוצרת בעלי חיים שייבואם מוסדר לפי הפקודה האמורה, מהאזור ומשטחי המועצה הפלסטינית לישראל, דינם כדין יבוא.

מיכל סגן כהן: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על בעליי חיים, גוויותיהם, וכל טובין או תוצרת בעלי חיים כאמור באותו סעיף קטן, אשר גודלו או יוצרו כדין ביישובים הנתונים לפיקוח מנהל השירותים הווטרינרים ונמצאו בשטחי ישובים אלה עד להבאתם לישראל.

מיכל סגן כהן: (ג) בסעיף זה – "אזור ו"שטחי המועצה הפלסטינית" – כהגדרתם בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה-שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ"ח-1967.

מיכל סגן כהן: "

שרון גוטמן: אני רוצה הבהרה לגבי הניסוח.

שרון גוטמן: האם המילה יבואן מתייחסת לתוצרת של בעלי חיים או לבעלי חיים?

שרון גוטמן: זה לא ברור פה.

שרון גוטמן: לנו חשוב שזה יתייחס לתוצרת.

שמרית שקד: ככל שיצטרכו הבהרות בנוסח כדי להבהיר את הנושא הזה, אנחנו נערוך הבהרות בנוסח.

שמרית שקד: זאת אומרת, שיבואן מוסדר לפי הפקודה האמורה יתייחס להכול, להבאה או גרם הבאה של בעלי חיים.

שרון גוטמן: לנו חשוב שזה יהיה גם בתוצרת.

יעל ארנון: כתוב פה: "על אף האמור בכל דין".

יעל ארנון: רציתי לדעת שכל הנושא הזה של יבוא נוגע רק לבריאות, ולא לשום דבר שקשור לנכסים או הסכמים.

מיכל סגן כהן: יבואן מוסדר לפי הפקודה, ונכסים לא מוסדר לפי פקודת מחלות בעלי חיים.

אמנון כהן: גברתי היועצת המשפטית של הוועדה, האם יש לך הערות לנוסח או לכל דבר אחר?

שמרית שקד: לא.

אמנון כהן: מי בעד הצעת חוק לתיקון פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש](מס' 4), התשס"ה-2005 ירים את ידו?

אמנון כהן: מי נגד?

אמנון כהן: ה צ ב ע ה הצעת חוק לתיקון פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש](מס' 4), התשס"ה-2005, אושרה פה אחד להעלאה לקריאה שנייה ושלישית.

אמנון כהן: הצעת החוק אושרה פה אחד.

אמנון כהן: אני מאחל לכם הצלחה, תודה רבה.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.