ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 434, 2005-06-21 12:30

דוד טל: צהרים טובים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

דוד טל: על סדר יומנו ההשלכות מתשלום עבור הסרת נעילת כרטיס SIM בחברות הסלולר כשאני מדבר רק על פרטנר וסלקום.

דוד טל: אני מבין שהטכנולוגיה הזאת שונה מזו שיש בפלאפון.

דוד טל: מר וקנין, ראיתי הרבה קמפיינים של חברות הסלולר.

דוד טל: אבל, כרטיס ה-SIM היה אחד הקמפיינים הכי מושקעים שלכם ובו אתם גם התגאתם.

דוד טל: למען הגילוי הנאות אני אומר שאני העלאתי את הנושא הזה לדיון בעקבות כתבה בעיתון.

דוד טל: אני אזרח סביר, ואני מתקומם על כך שאני האזרח הסביר לא יודע את המידע הזה.

דוד טל: הוא כנראה ידוע רק לאנשים מעטים, ובינהם כמה עיתונאים שעוסקים בנושא הזה.

דוד טל: אם אני לא יודע את זה, אז בוודאי שגם מסעודה ואנשים אחרים לא יודעים את זה.

דוד טל: מטרת הדיון היא שתהיה שקיפות מלאה בידי האזרחים, וכן כל המידע הדרוש לכם כדי שהם יוכלו לדעת איזה פלאפון לקנות.

דוד טל: אם הייתי יודע בשעה שקניתי את הפלאפון שאצלכם גובים רק 170 שקלים עבור הסרת חסימה, ושחברת "פרטנר" גובה 200 שקלים, אז הייתי בודק גם מספר שירותים נוספים והייתי משווה בינהם, ואז מחליט איזה מכשיר פלאפון כדאי לי לקנות.

דוד טל: אבל, את זה האזרח הסביר לא יודע.

דוד טל: כרטיס ה-SIM הוא השבב שמאכלס בתוכו את כל המידע של הלקוח ועל הלקוח לגבי מסלול החיוב שלו, ומספרי הטלפון השמורים בזיכרון.

דוד טל: היתרון של כרטיס ה-SIM טמון בכך שאפשר להחליף בקלות את המכשירים מבלי להגדיר בכל החלפה את הצרכים, ומבלי להקליד פעם אחר פעם את ספר הטלפונים בזיכרון.

דוד טל: אני בקלות מוציא את השבב הזה מפלאפון אחד ומתקין אותו בפלאפון אחר.

דוד טל: ללקוח יש אפשרות לקחת בקלות מכשיר שרכש מחברה אחת ולהכניס לתוכו כרטיס SIM של חברה אחרת, ובעצם לנדוד בין המפעילים המשתמשים בטכנולוגיות GSM.

דוד טל: אני קובע שהחברות הסלולריות קובעות חסם לאפשרות הזאת בכך שהחברות נועלות את כרטיס ה-SIM, וכך הן מונעות מהלקוח להתקין את הכרטיס במכשיר האחר, ואת אפשרות המעבר לחברה המתחרה.

דוד טל: חבר הכנסת אילן ליבוביץ מכיר היטב את הנושא מדיון בוועדה הזאת בנושא הבנקים.

דוד טל: גם שם הוא ראה הרבה מאוד חסמים, ולזה התייחס גם הממונה על ההגבלים העסקיים.

דוד טל: ויש רצון לבדוק עד כמה הבנקים הם קבוצות ריכוז שמונעות מהלקוחות לעבור מבנק אחד לשני.

דוד טל: חשוב להדגיש כי פעולת הסרת הנעילה היא פעולה פשוטה מאוד.

דוד טל: עבור פעולת הסרת הנעילה הכוללת רק הקשת קוד סודי, משלם הלקוח 160 שקלים אצלכם, ובפרטנר התשלום הוא 180 שקלים.

דוד טל: שימו לב, אני מדבר על הקשת קוד סודי בין חמש ספרות.

דוד טל: האם זה נראה לכם ראוי ונכון שצרכן במדינת ישראל ישלם 200 שקלים עבור פעולה פשוטה שכזאת להסרת הנעילה?

דוד טל: את מחיר הסרת הנעילה ישלם הלקוח גם אם סיים לשלם את כל 36 התשלומים עבור המכשיר, והוא כבר בבעלותו המלאה.

דוד טל: אני מדגיש את זה מפני שאני מניח למר וקנין ולי יהיה איזשהו ויכוח בנושא הזה.

דוד טל: אני שואל, איזה היגיון יש בגביית 200 שקלים בפעולה כזאת פשוטה, האם זה לא עושק?

דוד טל: אגב, עבור העברת בעלות שהיא פעולה דומה, אתם גובים 85 שקלים בלבד.

דוד טל: אני בדקתי את זה אצלכם, אני דיברתי עם מישהי בתאריך ה-19.6 בשעה 20:30.

דוד טל: אחת המטרות המרכזיות של משרד התקשורת בקיום התחרות בסלולר היא לאפשר לצרכני הסלולר מעבר קל ומהיר בין החברות, ושהצרכנים לא יחושו חלילה את אותן תחושות השבי שאותן חשים לקוחות הבנקים.

דוד טל: גם כאן לצערי יש רושם שמתקיימת כאן קבוצת ריכוז שיוצרת חסמים שונים כדי למנוע מהצרכן מידע אלמנטרי.

דוד טל: למען קיום מטרה נעלה זו משקיע המשרד משאבים גדולים ונוקט במהלכים של הסדרה רגולטיבית מורכבים.

דוד טל: כך הצדיק ונימק שר התקשורת הקודם מר אהוד אולמרט את מה שעומד מאחורי הפחתת דמי הקישוריות בדיון בוועדה הזאת ב-23 לנובמבר 2004, ואני מצטט: "ולכן זה יצמצם מאוד את החסמים של המעבר ממערכת למערכת, ויגביר גם כן את התחרות, ובוודאי גם יתרום כתוצאה מזה".

דוד טל: מעניין לשמוע מדוע בחסם מעבר זה טרם טיפל משרד התקשורת.

דוד טל: אני אבקש מד"ר אסף כהן להתייחס לנושא זה.

דוד טל: זאת ועוד, כמו בכל שוק שגובה תשלום מופרז עבור פעולה פשוטה, גם כאן התפתח לו שוק שחור מפותח ביותר.

דוד טל: מר וקנין, אני דיברתי איתך בחוץ והתלבטתי אם לומר או לא, אבל אני אומר את זה למען הגילוי הנאות.

דוד טל: יש שוק שחור מפותח ביותר באיזשהי עיר המציע את השירות ברבע מחיר.

דוד טל: זה עולה רק 50 שקלים.

דוד טל: השוק השחור הזה התפתח בגלל המחיר הגבוה.

דוד טל: אני חושב שכאן הוועדה חייבת לתת את דעתה ולפעול בכל דרך לחיסול השוק השחור שנוצר.

דוד טל: החברות המסודרות: פרטנר, סלקום ופלאפון, משלמות את חובותיהם למס הכנסה ולמס ערך מוסף, ולכן אי אפשר לאפשר את קיומו של שוק שחור.

דוד טל: מר וקנין, תופעת החשאיות בתמחור חוזרת על עצמה באופן מחזורי.

דוד טל: רוב הצרכנים, ואני בינהם, נזקקים בכל פעם לחשיפה של עיתונאי כזה ואחר שיגלה ויאיר את תורת התמחור הנסתר של חברות הסלולר.

דוד טל: יכולת ההשוואה של הצרכן היא כמעט ואינה קיימת.

דוד טל: כדי להשכיל ללמוד ולהשוות, הצרכן צריך להיות מאוד מאוד מתוחכם.

דוד טל: לכן, מחויבת הוועדה לפעול ליצירת מכנה משותף ופשוט המתאים גם לצרכן החכם היודע הכול, וגם לשני שלא יודע לשאול.

דוד טל: אני רוצה לבקש מחברות הסלולר כפי שביקשנו מהבנקים, שיהיה איזשהו מכנה משותף לכול השירותים והפעולות שחברות הסלולר נותנות, כך שלאזרח הפשוט במדינת ישראל תהיה היכולת לבדוק את השירותים אלו מול אלו.

דוד טל: הוא יעשה שיקול כללי והוא יגיד שהוא מעדיף חברה זאת על פני החברה האחרת.

דוד טל: רק כך אפשר יהיה לומר שזה שזוף לעיני השמש, ושיש גורם תחרותי.

דוד טל: אני רוצה שמשרד התקשורת יוודא את ביצוע ההנחיה הזאת.

דוד טל: הממונה על ההגבלים העסקיים דיבר פה על כך שמשקל התקשורת הסלולרית בסל הצריכה של הצרכן הוא גדול ומשמעותי, כך שיהיו צרכנים רבים שייהנו משקיפות זו.

דוד טל: אני רוצה שקיפות מלאה וגילוי נאות לצרכנים מצד חברות הסלולר בזמן שהם באים לחתום על הסכם ולקנות את המכשיר.

דוד טל: אולי כדאי גם שחברות הסלולר יפרסמו מידי פעם בפעם את גובה העמלות עבור כל פעולה ופעולה כפי שעושים הבנקים, כך שהאזרח הפשוט במדינת ישראל ידע את המחירים הללו.

דוד טל: חברות הסלולר יכולות להציג את המידע הזה במשרדים שלהן.

קרן שיינמן: כשהלקוחות שלנו רוכשים מאיתנו מכשיר, הלקוחות כן יודעים שהמכשיר נעול על SIMLOCK.

קרן שיינמן: זה חלק מהדברים שרשומים להם בהסכם ההתקשרות.

אילן ליבוביץ: זה באותיות הקטנות בארבעה עמודים שעליהם אתה חותם.

דוד טל: האם גברתי רוצה לומר שברגע שאני חותם איתכם על הסכם אז כל הפעולות והשירותים שאתם נותנים מופיעים?

קרן שיינמן: לא כל הפעולות.

דוד טל: זו הבקשה שלי.

קרן שיינמן: מטרת הדיון היא לדבר על ה-SIMLOCK, ובנושא ה-SIMLOCK רשום בפירוש לצרכן שרוכש ממני את המכשיר בהסכם ההתקשרות, שהמכשיר הזה נעול במנגנון ה-SIMLOCK.

קרן שיינמן: אם אתם תרצו אני אפרט גם את הסיבות למה אנחנו נועלים את המכשיר.

דוד טל: אני יודע חלק מהסיבות.

קרן שיינמן: הצרכן כן יודע שהמכשיר שלו נעול ל-SIMLOCK.

קרן שיינמן: הוא יכול לשאול במעמד ההתקשרות כמה יעלה לו לפתוח את הפתיחה הזאת, ואחר כך ללכת לסלקום ולהשוות כמה שם יעלה לו לפתוח את הפתיחה הזאת.

דוד טל: אני רוצה לדעת מדוע הצרכן לא יקבל מכל חברה בעת החתימה על הסכם ההתקשרות כמה זה עולה לו?

דוד טל: אני רוצה שתהיה רשימה זהה של השירותים בכל החברות עם העלויות של כל שירות ושירות כך שהלקוח יוכל להשוות בין השירותים.

דוד טל: מבחינתי גם שליחת אס אם אס וגם פתיחה וגם העברת בעלות הם שירותים.

קרן שיינמן: יש לנו תעריפון רשמי שאותו הלקוח יכול לקבל.

קרן שיינמן: יש בעיה עם מה שאתה אומר, כי נניח ואתה קנית את המכשיר לפני שלוש שנים או לפני שנה, והיום אתה רוצה לפתוח את ה-SIMLOCK, ויכול להיות שהמחיר של פתיחת ה-SIMLOCK שלנו השתנה מאז.

קרן שיינמן: אנחנו לא נשמור על אותו תעריף שלוש שנים.

דוד טל: אני מדבר על נקודת זמן מסוימת שבה אני יכול להשוות בין המחירים השונים של החברות.

מישאל וקנין: חבר הכנסת טל, יש לך את האפשרות הזאת מבלי לכתת את רגליך בין מרכזי השירות השונים.

מישאל וקנין: אתה יכול להיכנס לאתר האינטרנט או לחייג למרכז השירות.

דוד טל: לא כול מי שיש לו פלאפון יש לו גם אינטרנט.

מישאל וקנין: אבל מי שיש לו פלאפון יכול לחייג מהפלאפון למרכז השירות.

מישאל וקנין: אין לקוח שלא מכיר את המספר של מרכז השירות.

דוד טל: בפעם שעברה הבאתי לדיון את נושא מספרי הטלפון 144 שלכם.

מישאל וקנין: זו פשלה שהיא לא שלנו אלא של משרד התקשורת שעשה את המנגנון הזה לא כמו שצריך.

דוד טל: מר אסף כהן, האם משרד התקשורת נותן כבר הנחיות לגבי שיחות 144.

אסף כהן: בשבוע הבא אנחנו אמורים לפרסם פניה לחברות שהרעיון הוא שללקוח יהיה מספר שבו הוא יתקשר, וכך הוא יוכל לקבל מספר טלפון מסוים.

אסף כהן: צריך לבדוק את זה מבחינה טכנית.

דוד טל: מצוין, אני רוצה שאדוני יעדכן אותנו ברגע שזה יקרה.

קרן שיינמן: ברגע שאתה מצטרף לרשת, בעת מעמד ההתקשרות, אתה מקבל תוכנית מפורטת.

קרן שיינמן: למיטב הבנתי, אתה שואל למה אנחנו לא מצרפים שירותים אחרים כמו העברת בעלות?

קרן שיינמן: זאת משום שהסכום של כמה עולה העברת בעלות הוא לא סכום שיירשם לך כשאתה מצטרף לרשת.

קרן שיינמן: יש מאות שירותים כאלה.

מישאל וקנין: אין מאות.

קרן שיינמן: למשל, חסימה לשירותים בין-לאומיים ופתיחה לשירותים כאלה.

דוד טל: זה ממש כמו הבנקים.

דוד טל: שם היו 400 עמלות וירדנו ל-260.

דוד טל: שם זה עמלות ופה זה שירותים ופעולות.

מישאל וקנין: אבל, מישהו עובד על זה.

דוד טל: אין לי בעיה עם מספר השירותים אלא עם העובדה שהמחירים לא שקופים לעיני האזרח.

מישאל וקנין: זה כן שקוף.

דוד טל: גברתי, האם את יכולה לומר לי שהאזרח הקטן יכול להשוות בין השירותים של החברות השונות?

קרן שיינמן: כן, הוא יכול להשוות.

דוד טל: אני מבקש ממך להעביר לי את מחירון השירותים שלכם, ואני מבקש לקבל את זה גם מסלקום.

דוד טל: אנחנו נבקש מהתחקירן שלנו לבדוק לעומק את זה.

דוד טל: הוא גם גילה לי שיש שוק שחור, דבר שלא ידעתי.

קרן שיינמן: אני לא בטוחה שמה שהתפתח הוא שוק שחור.

קרן שיינמן: חלטוריסטים בתחנה המרכזית הם אלה שעושים את זה, אבל זה לא משהו שאני בטוחה שאסור להם לעשות אותו.

דוד טל: יכול מאוד להיות שאת צודקת שהם לא עוברים שום עבירה.

שרון פליישר: זה כמו שכאשר מתקלקל לך האוטו אתה יכול למוסך מורשה ולשלם 2,000 שקל או למוסך אחר ולשלם 1,000 שקל.

דוד טל: אני סבור שהגברת צודקת בקטע הזה.

דוד טל: אבל תסכימי איתי שזה לא היה מתפתח אם המחיר לא היה כל כך גבוה.

מישאל וקנין: אפשר לחשוב שבכל סמטת רחוב בבני ברק אנחנו רואים תינוקות של בית רבן עושים את זה.

שרון פליישר: הסיבה שהדבר הזה הוא כל כך פעיל בתחנה המרכזית הוא בגלל שהעובדים הזרים קונים פה פלאפון של חברת פרטנר או של סלקום, וכשהם נוסעים חזרה למדינתם הם רוצים להשתמש באותו מכשיר.

שרון פליישר: למרכז השירות של פרטנר הם לא כל כך רוצים לבוא כי הם כנראה לא כל כך חוקיים והם פוחדים להסתובב שם.

קרן שיינמן: הם רוכשים שם את המכשירים האלה.

שרון פליישר: במקרים רבים הפלאפונים שהם קונים הם פלאפון גנובים.

מישאל וקנין: השוק הסלולרי הכי גדול בישראל זה רחוב נווה שאנן.

קרן שיינמן: הסיבה לפער המחירים של הפעולה הזאת ביננו לבין המחירים בתחנה המרכזית היא בגלל שאצלנו עושה את זה טכנאי.

קרן שיינמן: יכול להיות שאתה צודק כשאתה אומר שהפעולה היא מאוד פשוטה והיא איזשהי הכנסה של קוד.

קרן שיינמן: אבל, לאחר מכן יש בדיקה של המכשיר ויש בדיקה האם כל השירותים האחרים פועלים גם לאחר הסרת החסימה הזאת.

דוד טל: נניח ואני בא לפרטנר עם הפלאפון ואני מבקש מכם לבדוק אותו מבלי להסיר את החסימה, האם אתם לא עושים את זה כשירות?

קרן שיינמן: בוודאי שכן.

דוד טל: זה חלק מהשירות שניתן.

דוד טל: כלומר, זה לא שכתוצאה מזה אתם עושים לי את זה.

דוד טל: זה חלק מהשירות שאתם אמורים לתת גם אם אני לא אבצע את הפיצוח.

קרן שיינמן: נכון, אנחנו תמיד ניתן לך את השירות הזה ונבדוק.

קרן שיינמן: אבל, אני עושה לך פה שינוי במכשיר ומאוד יכול להיות שמשהו השתבש כתוצאה משינוי שעשו לך במכשיר.

אילן ליבוביץ: איך הבאת נושא ניידות המספרים במסגרת חוק ההסדרים תשפיע על נושא ה-SIMLOCK מבחינתכם?

אילן ליבוביץ: האם כשהחוק אומר שאפשר לעבור מחברה לחברה, אתם עדיין תגבו תשלום עבור פתיחת ה-SIMLOCK?

מישאל וקנין: זה לא קשור.

מישאל וקנין: התשלום הוא קודם כל עבור השירות.

אילן ליבוביץ: מכיוון שאני יכול לעבור מחברה לחברהף אז כשאני קונה את המכשיר תן לי את המספר של הקוד הסודי.

מישאל וקנין: החברות בסופו של דבר מסבסדות את המכשירים שלך.

מישאל וקנין: אם אני נותן לך מוצר בסבסוד אז יש היגיון שביום שאתה מחליט לעזוב את החברה אני אוריד לך חלק מהסבסוד.

מישאל וקנין: זה דבר שמקובל בהמון המון עסקים.

אילן ליבוביץ: שמענו קודם שגם כשאני גמרתי את ההתחייבות שלי כלפיך, אתה עדיין גובה לי עבור פתיחה.

אילן ליבוביץ: שלוש שנים שילמתי לך.

מישאל וקנין: אף פעם לא שילמת את המחיר המלא של המכשיר.

דוד טל: מר וקנין, האם אתם מסבסדים את כל המכשירים?

מישאל וקנין: אני חושב שכן.

דוד טל: האם יש מכשירים שאתם לא מסבסדים ואתם מרוויחים עליהם?

מישאל וקנין: יכול להיות שכן.

אילן ליבוביץ: הם אף פעם לא מרוויחים, הם תמיד מפסידים.

מישאל וקנין: ההוצאה הכי כבדה בדוחות גם שלנו וגם שלהם זה סעיף שנקרא סבסוד מכשיר.

מישאל וקנין: זה בעיקר סבסוד.

דוד טל: האם יש מכשירים שאתם לא מסבסדים?

מישאל וקנין: אני מניח שכן.

דוד טל: אני אעזור לך, התשובה היא כן.

דוד טל: יש מכשירים שאתם לא מסבסדים וגם מהם אתה גובים את המחיר הזה.

מישאל וקנין: לקוח שנכנס למרכז שירות, ואני מדבר רק על חברה שאותה אני מייצג, ומבקש לרכוש מכשיר במחיר מלא לא מקבל נעילה של ה-SIM.

מישאל וקנין: זה כל הסיפור, אז מה העניין?

קרן שיינמן: המכשירים לא חייבים להירכש אצלנו.

קרן שיינמן: לקוח יכול היום לרכוש ישירות מיורוקום או מכל מיני דילרים אחרים שמייבאים לארץ ציוד קצה.

קרן שיינמן: זה גם תואם את המדיניות של משרד התקשורת שמתעכב עם איזשהו נוהל של פתיחת השוק לייבוא של מכשירי קצה יותר חופשי כבר למעלה משנה.

קרן שיינמן: אבל, גם היום יש מוכרים בארץ שמוכרים מכשירי קצה שלא על ידינו, והם מוכרים את זה בלי SIMLOCK.

קרן שיינמן: אני לא שמה לו SIMLOCK, הוא יכול לקנות ממני היום SIMCARD, ומחר לקנות את זה ממר מישאל וקנין או ממישהו אחר בחוץ לארץ.

קרן שיינמן: לי אין שום שליטה על המכשיר הזה.

קרן שיינמן: אני נותנת לו שירותי רשת בלבד.

אסף כהן: ה-SIMLOCK הוא חלק מתוך מערך יותר כולל של עניינים.

אסף כהן: בשנה שעברה התעסק המשרד בעניין הקישוריות בסלולר.

אסף כהן: לתפיסתנו, הקישוריות הוא תחום שלא נמצא בתחרות וטיפלנו בו כמו שטיפלנו.

אסף כהן: אחרי שטיפלנו בזה, תשומת הלב עוברת למקטע השיחה היוצאת, מקטע ה- retail שעליו אנחנו מדברים.

אסף כהן: במקטע הזה יש ארבע חברות שמתחרות וצריך לעזור ללקוחות כדי שהתחרות תהיה יותר אפקטיבית.

אסף כהן: חלק מאפקטיביות של תחרות זה היכולת לעבור בין חברות בקלות יחסית.

אסף כהן: כשאתה מונה את חסמי המעבר לפיתוחה של תחרות אז ישנם מספר דברים כשה-SIMLOCK הוא בהחלט אחד מהם.

אסף כהן: אחד מהגורמים החשובים זה הנושא של ניידות מספרים והנושא הזה נפתר בחקיקה.

אסף כהן: הוא עוד לא נפתר בשטח, ייקח זמן עד שהוא ייושם.

אסף כהן: אבל, הנושא הזה מטופל.

אילן ליבוביץ: מתי זה בדיוק אמור להיכנס לתוקף?

אסף כהן: סוף 2006.

אסף כהן: זה תהליך הנדסי שלוקח זמן.

אסף כהן: אבל, המהלך הרגולטורי החקיקתי, הסתיים.

אסף כהן: נושא ה-SIMLOCK הוא בהחלט חלק מזה, כי אם אני מגיע לרגע האמת שבו אני רוצה לקחת את אותו מכשיר GSM מפרטנר ולעבור לסלקום ואני צריך לשלם 180 שקל, אז אולי אני אחשוב עוד פעם אחת אם אני רוצה לעבור.

אסף כהן: באותה הזדמנות הם ינסו גם לשמר אותי, ובצדק מבחינתם.

אסף כהן: ישנם גם נושאים אחרים.

אסף כהן: נושא שקיפות המחירים הוא מאוד מאוד חשוב, והמשרד בוחן עכשיו דרכים איך באמת לסייע לציבור להשוות בין התעריפים.

אסף כהן: יש נושא של תקן לגבי הדרך שבה יוצג החשבון, זה נקרא תקן BILLING.

אסף כהן: זה גם נושא שנמצא כרגע בשימוע במשרד, ואני מניח שבזמן המאוד קרוב תצא החלטה סופית בעניין.

מישאל וקנין: אנחנו לא מתנגדים לזה.

אסף כהן: ישנו העניין של נושא ההתקשרות ל-36 חודש שיכול להיות שגם הוא מעורר בעיות, שיטת הזיכוי בזמן אוויר שיכול להיות שגם היא יוצרת איזשהו חסם.

אסף כהן: אני לא רוצה להיכנס עמוק כרגע לתוך העניין הזה.

אסף כהן: ישנו גם העניין של ציוד קצה שבאמת אפשר יהיה להביא ציוד קצה.

אסף כהן: יבואן שמביא ציוד קצה יצטרך לאו דווקא לעבור את המפעילים אלא לפתח את השוק בתחום ציוד הקצה.

אסף כהן: כל הנושאים האלה נמצאים ברמה כזאת או אחרת של טיפול.

אסף כהן: ההיגיון הכלכלי שעומד מאחורי ה-SIMLOCK הוא באמת עניין סבסוד המכשירים.

אסף כהן: חברה אומרת שלא יעלה על הדעת שהיא קונה מהיבואן באלף שקל, ומוכרת ללקוח בשש מאות שקל.

אסף כהן: הלקוח אומר תודה רבה, ולמחרת הוא עובר לרשת השנייה עם אותה מתנה של ארבע מאות שקל.

אסף כהן: הטיעון הזה הושמע גם לפני שנתיים ושלוש כשדובר על ה-SIMLOCK, אבל להערכתי אני חושב שבשנים האחרונות היתה מגמה של ירידה בהיקף הסבסוד של המכשירים מצד החברות, ואני לא בטוח שאנחנו רואים ירידה מקבילה במחירים שנגבים בגין השחרור של ה-SIMLOCK.

אסף כהן: חבר הכנסת טל שאל, מה קורה עם מכשיר שהוא בכלל לא מסובסד, למה בכל זאת עליו מוטלת חובת ה-SIMLOCK, וזוהי שאלה שגם צריך לשאול.

מישאל וקנין: אין עליו חובת SIMLOCK, זה פשוט לא נכון.

מישאל וקנין: אם אתה קונה מכשיר במחיר מלא, אין עליו חובת SIMLOCK.

דוד טל: באורנג' יש.

קרן שיינמן: אצלנו יש.

דוד טל: מר וקנין, אני מציע שתבדוק.

דוד טל: אני בטוח שבאורנג' יש.

אסף כהן: נושא ה-SIMLOCK הוא בהחלט חלק מהעניין.

אסף כהן: אנחנו בהחלט נבחן בתקופה הקרובה את נושא ה-SIMLOCK מול החברות.

אסף כהן: לא תמיד החברות צריכות לעשות מהלכים צרכניים כתוצאה מלחץ או מכפייה רגולטורית.

אסף כהן: יכול להיות שהם יבדקו את העניין בעצמם, ויגיעו למסקנה שבאמת אפשר להרפות פה.

אסף כהן: אני בהחלט מקווה שזה מה שיקרה.

דוד טל: ד"ר כהן, איך 36 התשלומים מהווים חסם?

אסף כהן: אתה קונה מכשיר ומחלקים לך את התשלום ל-36 חודשים.

אסף כהן: אומרים לך שאתה צריך להחזיר כל חודש 20 שקל.

אסף כהן: אבל, אם אתה תעשה צריכת דקות כזאת וכזאת אז הם ימחלו לך על חלק מה-20 שקל או על כולם, זה תלוי בהיקף.

דוד טל: אז כבר אין לך עניין לעבור למקום אחר.

אסף כהן: הגיע הזמן שבו אתה חושב לעבור לרשת אחרת, ואז אומרים לך שאם אתה רוצה לעבור לרשת אחרת אז עדיין נשארו לך 20 שקל כפול 20 תשלומים ואת זה אתה צריך לשלם לחברה.

אסף כהן: לאחר מכן, אתה עובר לרשת האחרת.

אסף כהן: הבעיה היא שברשת האחרת ככל הנראה לא תזכה לאותו זיכוי זמן אוויר ברגע שבאת עם מכשיר שלך מהרשת השנייה, ועל כן יש לך פה בעיה.

אסף כהן: אנחנו נבדוק גם את הנושא הזה מול החברות.

קרן שיינמן: אנחנו נותנים הטבה ללקוח בזה שאנחנו נותנים לו החזר בזמן אוויר על המכשיר, ואתם רואים בזה חסם?

דוד טל: הוא אמר כמעין חסם או חסם.

דוד טל: אני מציע שאני איזום דיון ספציפי בנושא הזה.

דוד טל: אני אשב קודם עם ד"ר כהן וכנראה גם עם מר וקנין ואני אלמד את הנושא.

דוד טל: אם אני אמצא שהנושא הזה אכן מהווה חסם, אז נעלה אותו פה לדיון רחב יותר.

מישאל וקנין: אני קיבלתי הודעה שהמדיניות שלנו היא שמי שקונה מכשיר במחיר מלא מקבל את המכשיר בלי נעילה.

מישאל וקנין: יכול להיות שיש מקומות שבהם כן עושים את זה, אבל זה מה שנקרא יוזמות מקומיות.

מישאל וקנין: אני מניח שזה לא במרכזי השירות הרשמיים.

דוד טל: מר וקנין, אני כל הזמן מדבר על זה שהאדם הסביר לא יודע.

דוד טל: אתה אחד העובדים הבכירים ואתה לא יודע.

דוד טל: אתה מבקש שסוזן או מסעודה ידעו מזה?

אילן ליבוביץ: אדוני היושב ראש, זוהי לא הפעם הראשונה שבה אנחנו נתקלים בכל מיני עניינים שמקשים על התחרות או יוצרים בעייתיות בתחרות בתחום הסלולר.

אילן ליבוביץ: אני רק אזכיר לאדוני שלפני זמן לא רב אדוני ואני ויושב ראש הוועדה הגשנו הצעת חוק לתיקון חוק ההגבלים העסקיים שיאפשר לממונה על ההגבלים העסקיים במקרים שהוא רואה בעייתיות מסוימת באחד מהשווקים, להכריז על קבוצת ריכוז, ואז לטפל בנושא הזה.

אילן ליבוביץ: זה אומנם עלה כאשר ראינו את זה בנושא הבנקים.

אילן ליבוביץ: אבל, אני מניח שאם אנחנו נעביר את הצעת החוק הזאת מהר, אז גם בנושא הסלולר יהיה הרבה לממונה על ההגבלים העסקיים עם מה להתעסק כדי להגביר את התחרויות בין החברות.

דוד טל: אני מאוד מסכים איתך.

דוד טל: שלשום הוצאתי מכתב לדרור שטרום וביקשתי ממנו להישאר עוד שנה בתפקיד לפחות כדי להמשיך במהפך הזה שהוא מאוד מאוד חשוב למדינת ישראל.

תמר דולב: אני רוצה להציג את עמדת הממונה שהיא ידועה ומוכרת ולפיה גביית תשלום עבור הסרת נעילה על SIM היא אחד החסמים שראוי היה לבחון.

תמר דולב: זה מגביל את יכולת המעבר בין חברות כפי שאמר ד"ר כהן.

תמר דולב: הממונה פנה אל משרד התקשורת בהצעה להקים צוות יישומי משולב של הרשות להגבלים עסקיים, משרד התקשורת ומשרד האוצר, לצורך בחינת חסמי המעבר בסלולר, ולבחון את הדרכים המיטביות להפסקת חסמי המעבר.

תמר דולב: אנחנו מקווים שזה בשילוב עם הצעת החוק שהוגשה בחודש מרץ ישפרו את המצב הזה.

דוד טל: אני חושב שכולנו יכולים להתלכד סביב זה שהנעילה מהווה איזשהו חסם מעבר.

מישאל וקנין: אני רוצה לשאול את ד"ר כהן שאלה אקדמאית.

מישאל וקנין: האם אתם נותנים את הדעת לזה שהעובדה שמדובר רק על מעבר בין שתי חברות ולא בין ארבע חברות, הוא דבר שמגביר או מקטין את התחרות, בהתחשב שאחת החברות נמנית על קבוצת בזק?

מישאל וקנין: חבר הכנסת ליבוביץ, שווה להסתכל גם על מה שקורה בעולם בכל מה שקשור להשפעה שיש ל-SIMLOCK על גניבת טלפונים סלולריים.

מישאל וקנין: אני חושב שזה לא המקום ולא הזמן, אבל אני מציע שתבחנו גם את זה.

מישאל וקנין: אם תרצו נוכל להציג לכם נתונים מאלפים.

מישאל וקנין: יש מקומות שבהם זה מכת מדינה.

מישאל וקנין: גם פה זה מכת מדינה.

מישאל וקנין: יש מקומות שבהם הרגולטור נכנס והתחיל להתערב בסוגיה הזאת של גניבת מכשירים, בעיקר מילדים.

מישאל וקנין: אחת הדרכים להתגבר על הדבר הזה היא עצם ה-SIMLOCK.

דוד טל: אנחנו לא נכנסים לזה, אנחנו נגד גביית סכום של 200 שקלים בשביל הקלדה של חמש ספרות.

אילן ליבוביץ: אף אחד לא אמר שזה לא צריך להיות נעול.

אילן ליבוביץ: אבל, אתה יכול לתת לי את המספר כשאני קונה את המכשיר ואני יכול לשמור אותו ולהקליד אותו בשעת הצורך כשאני ארצה לעבור, בדיוק כפי שנעשה עם הקוד הסודי של כרטיסי אשראי.

דוד טל: זה רעיון יפה.

דוד טל: אתם אפילו לא תצטרכו להטריח את עצמכם ולבדוק.

דוד טל: אתם גם לא תצטרכו להעסיק עוד כמה אנשי שירות טכנאים והנדסאים.

דוד טל: הלקוח יעשה את זה לבד.

קרן שיינמן: נהוג ברוב מדינות אירופה לגבות כסף על הסרת ה-SIMLOCK.

קרן שיינמן: כלומר, זוהי לא המצאה ישראלית.

מישאל וקנין: בבריטניה זה עולה 30 פאונד שהם 250 שקל.

דוד טל: אני יכול תמיד לעשות השוואות בין מדינות.

דוד טל: אבל, אני לא בהכרח חייב לקבל את מה שמקובל בעולם.

דוד טל: אני צריך לתקן את הדברים המעוותים שישנם בעולם ובארץ.

דוד טל: פעמים רבות אנחנו מחוקקים חוקים, ולעיתים מסתבר לנו שהחוק הוא לא הכי טוב ואנחנו צריכים לתקן את הטעון תיקון.

דוד טל: באנגליה גובים 250 שקלים ופה גובים 200 שקלים.

דוד טל: 200 שקלים זה הרבה מאוד כסף לצרכן.

דוד טל: הממונה על ההגבלים העסקיים אמר שיש להתקשרות הסלולרית משקל סגולי גדול בסל הצריכה שלנו, ולכן אני חושב שאנחנו צריכים להתייחס לזה יותר ברצינות ולהביא לכך שצרכנים רבים ייהנו משקיפות פשטנית, ומזה שהם ישלמו פחות.

אסף כהן: מר וקנין אמר שמכיוון שפלאפון היא לא ברשת GSM, בעצם אי אפשר לעבור עם אותו מכשיר מרשת פלאפון לרשתות האחרות ומרשתות אחרות אליה.

אסף כהן: לכן, זה אולי לא בסדר שאתם מאפשרים ללקוחות לעבור בין פרטנר לבין סלקום.

אסף כהן: בואו בכלל לא ניתן להם לעבור עם המכשיר כדי שניישר קו לעומת פלאפון.

אסף כהן: זאת נראית לי גישה לא - - -

מישאל וקנין: זה לא מה שאמרתי.

אסף כהן: זו היתה הבנתי, כך הבנתי את השאלה.

מישאל וקנין: אני שאלתי שאלה אקדמית, ויכול להיות שלא הובנתי מספיק.

דוד טל: אני מציע שנעשה את זה בסדנא שאליה הזמנת אותנו.

מישאל וקנין: אנחנו נשמח לעשות סדנא משותפת.

דוד טל: מר וקנין, זה יהיה רק אחרי שנעלה את שלושת הנושאים.

דוד טל: אנחנו רוצים לבוא לטפל בנושא הזה עם ידיים נקיות, ללא משקעים וללא קיבעון מחשבתי.

דוד טל: אני רוצה לסכם את הדיון ולבקש את הסכמתו של חברי חבר הכנסת ליבוביץ.

דוד טל: למען הגילוי הנאות אני אומר שאני כתבתי את הדברים האלה עוד קודם הדיון, למרות שבדרך כלל אני כותב את הדברים במהלך הדיון.

דוד טל: אני כתבתי את הדברים קודם מפני שאני חושב שאלו הם עיקרי הדברים.

דוד טל: אני גם חשבתי שאם יסתרו אותי כאן במשהו אני אמחק ואבטל חלק מהדברים.

דוד טל: הגברת שיינמן אמרה שזה אולי שוק שחור אבל זו לא עבירה, ואני אקבל את זה כי כנראה כך הם פני הדברים.

דוד טל: לכן אני לא אתייחס לקטע הזה.

דוד טל: אבל, בכל שאר העניינים אני חושב שיש הבנות והסכמות ביננו שהם מהווים חסמים.

דוד טל: אמרו את זה ד"ר אסף כהן והממונה על ההגבלים העסקיים.

דוד טל: גם חבר הכנסת ליבוביץ כמוני הסכים לכך שזה חסם.

דוד טל: אני מניח שגם אם אתם יודעים שזה חסם אתם לא תאמרו שזה חסם.

דוד טל: על כל פנים, אנחנו נמצאים פה כדי לקבוע שזה חסם ומכשול שאותו אנחנו רוצים להסיר מפני הצרכנים.

דוד טל: אני רוצה לסכם ולומר כך, ואם לחברי חבר הכנסת ליבוביץ יש הערות אני אשמח לקבל אותן.

דוד טל: ועדת הכלכלה קוראת להוריד את המחיר המופרז בעד השירות להסרת הנעילת מכרטיס ה-SIM.

דוד טל: לא ייתכן שעבור הקשת כמה ספרות קוד ישלם הלקוח 200 שקלים.

דוד טל: כפי שאמר חבר הכנסת ליבוביץ, חברת הסלולר יכולה לתת לצרכן את מספר הקוד והוא יהיה מצוי אצלו בכיס, וכשהוא ירצה לעבור הוא יוכל להקליד אותו לבד, ובכך הוא יחסוך 200 שקלים.

דוד טל: שנית, כמו כן קוראת הוועדה לחברות הסלולריות להביא למכנה המשותף את כל מגוון הפעולות והשירותים המוצעים לצרכן ומחיריהם, כך שהצרכן יוכל להשוות בקלות בין השירותים השונים ולבחור.

דוד טל: שלישית, להציג בפני הצרכנים הן בחתימת הסכם ההתקשרות והן בפרסומים בעיתונות את מגוון הפעולות והמחירים.

דוד טל: הוועדה מבקשת לקבל תוך שבועיים ימים מחברות הסלולר את רשימת הפעולות שקובצו למכנה משותף ומחיריהן.

דוד טל: אני ביקשתי את זה מכם, וגם מסלולר, וזה נכון גם לגבי פלאפון.

אסף כהן: יש גם חברה רביעית, מירס.

דוד טל: בסדר, מירס.

דוד טל: הוועדה פונה למשרד התקשורת כדי לוודא שהמהלכים בדרך לשקיפות אכן מבוצעים, שאם לא כן ניאלץ להתקין תקנות או להפעיל את מכשירי החקיקה שוודאי ראוי ורצוי לא להשתמש בהם.

דוד טל: אני חושב שכל בר דעת מבין שהשירותים צריכים להיות שקופים ושזופים לעיני שמש, כפי שאמר כבוד נשיא בית המשפט העליון: אין דבר יותר מחטא מאור השמש.

דוד טל: אני רוצה לסיים בזה את הדיון הזה.

דוד טל: יהיו עוד שלושה דיונים נוספים.

דוד טל: לאחר מכן, אני יכול לומר בשם עצמי שאני איעתר לבקשות פרטנר וסלקום לבקר אצלם.

דוד טל: תודה רבה, הישיבה נעולה.