ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 426, 2005-06-14 11:30

אמנון כהן: שלום לכולם, אני פותח את הדיון של ועדת הכלכלה בנושאים: (1) הצעה לסדר היום (דיון מהיר): קיצוץ בתקציב מט"י של חברת הכנסת אתי לבני; (2) הצעה לסדר היום (דיון מהיר): קיצוץ בתקציב מט"י של חברת הכנסת לאה נס.

אמנון כהן: כחברי הוועדה, ראינו לנכון לקיים את הדיון מהר ככל האפשר, ושיבצנו את הדיון בסדר היום בתיאום עם המציעות.

אמנון כהן: אציג קצת נתונים בנושא: היום יש בארץ 415 אלף עסקים, 97% מתוכם הם עסקים קטנים ובינוניים, דהיינו 403 אלף עסקים קטנים ובינוניים.

אמנון כהן: אותם עסקים קטנים ובינוניים מעסיקים היום במדינת ישראל כ-45% מכלל המועסקים במשק.

אמנון כהן: בשנת 2004 נוצרו כ-17 אלף מקומות עבודה באמצעות 25 המט"ים הפועלים היום בארץ.

אמנון כהן: זאת בהשוואה ל-15 אלף מקומות עבודה שנוצרו בשנת 2003.

אמנון כהן: בשנת 2004 חלה עליה של 19% במספר הפונים למט"ים לייעוץ ולליווי עסקי בהשוואה ל-2003.

אמנון כהן: מספרם עומד היום על 19.9 אלף איש.

אמנון כהן: תקציב מט"י קוצץ: בשנת 2002 עמד הסכום על 23 מיליוני ש"ח--

עמירם בוקשפן: זה תקציב הרשות לעסקים קטנים, ולא תקציב המט"י.

אמנון כהן: מה ההבדל?

לאה נס: מצד שני, הרשות היא הגוף העיקרי המממן את מט"י.

דוד טל: אם מקצצים, לא חייבים לקצץ בהכרח במט"י; זה ענין של סדר עדיפות.

דוד טל: אם יקבעו ברשות שלא נוגעים במט"י, יקצצו - - -

אמנון כהן: מתוך התקציב הכללי שעמד על 23 מיליוני ש"ח, כמה אחוזים מוקצים למט"י?

אלי בנטאשה: בשנת 2002 הוקצו כ-11 מיליוני ש"ח הועברו למט"ים ישירות.

אמנון כהן: כלומר, כמחצית.

אמנון כהן: כעת, בשנת 2005 יש לרשות לעסקים קטנים ובינוניים תקציב שעומד על 9.5 מיליוני ש"ח, כאשר עדיין לא קיבלתם תוספת.

אמנון כהן: יש הבטחה של עד 18 מיליוני ש"ח.

עמירם בוקשפן: 17.7 מיליוני ש"ח או 17.8 מיליוני ש"ח – לא ברור לנו.

אמנון כהן: כלומר, היחס יעמוד שוב על כמחצית.

אמנון כהן: מעבר לעובדה שיש קיצוץ, הרי תוכנית העבודה נבנית באופן שנתי.

אמנון כהן: כאשר הרשות לעסקים קטנים רוצה לבנות תוכנית עבודה, אתה רוצה לדעת מה התקציב שלך מחודש ינואר ועד חודש דצמבר.

אמנון כהן: אתה לא רוצה לחיות מחסדים – יעלו לי באמצע השנה או לא.

אמנון כהן: כך גם במט"י, שהיא נגזרת שלך, רוצים לדעת בתחילת השנה מהו הסכום שיוקצה להם.

אמנון כהן: לכן, מעבר לדיון היום, נצטרך כחברי כנסת לדאוג לכך שבבסיס התקציב של הרשות לעסקים קטנים ובינוניים לא יהיה סכום קטן שיאלץ אותם לבקש חסדים של הרגע האחרון; נתחיל לעבוד על זה שמתחילת תקציב 2006 זה יהיה משוריין כתקציב צבוע.

אמנון כהן: אך נרצה, נצבע גם מה שיילך למט"י.

דוד טל: משרד האוצר לא יהיה מוכן לצבוע שום תקציב לשום גוף.

אמנון כהן: זה תלוי בחברי הכנסת.

דוד טל: זה תלוי מאוד בחסדי הקואליציה.

אתי לבני: נדרשתי לנושא הזה כאשר ראיתי ידיעה בעיתון, לפיה התקציב של השנה - עם כל ההשלמות וכל ההבטחות – מקוצץ בסופו של דבר ב-15% בהשוואה לשנה הקודמת.

אתי לבני: מצד אחד, אני שומעת משר האוצר ומכל העוסקים בנושא הכלכלה שצריך להגדיל מקומות עבודה ולהשקיע כספים בתעסוקה, בהכשרה מקצועית ובחונכות.

אתי לבני: לעומת זאת, בצד השני חותכים את התקציבים.

אתי לבני: הרשות לעסקים קטנים היא המודל היותר נכון - כמעט 50% מהמועסקים במשק מועסקים דרך העסקים הקטנים: 1.2 מיליוני איש מועסקים בעסקים קטנים ובינוניים.

אתי לבני: זה לא מתיישב מבחינתי עם המגמה להגדיל את התעסוקה.

אתי לבני: דיבורים לחוד ומעשים לחוד.

דוד טל: אדוני היושב ראש, הערה קטנה לעמיתתי הנכבדה:

דוד טל: אני לא יודע למה מתוך 700 מיליוני ש"ח שקיבלה סיעת שינוי לא מצאו לנכון להפריש 20 מיליוני ש"ח למט"י, ושלום על ישראל.

אתי לבני: את השאלה הזאת תפנה לחברת הכנסת נס, לא אליי.

לאה נס: אני לא קיבלתי 700 מיליוני ש"ח.

אתי לבני: לכם יש 250 מיליארדי ש"ח.

אתי לבני: בכל אופן, ההערה נרשמה.

אתי לבני: הרוב הועבר לחינוך פלורליסטי-יהודי, לחינוך לשיוויון בין המינים.

אמנון כהן: גם לשחמט עבר.

אתי לבני: השחמט בוטל.

אתי לבני: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לפער הבלתי נסבל בין הרטוריקה והדיבורים, הכוונות וההצהרות על כך שנהפוך תוך מספר שנים למדינה בעלת כלכלה מובילה, הנמנית על העשיריה הראשונה, לבין הקיצוץ בפועל בתקציבים.

אתי לבני: אני מצטרפת לדבריו של יושב ראש הוועדה על כך שאי אפשר לתכנן את השנה בתחילת השנה ולדעת מהם התקציבים והיכן להשקיע.

אתי לבני: זהו דבר בלתי נסבל, שאנחנו חברי הכנסת צריכים להידרש לו, ויפה שעה אחת קודם.

אתי לבני: אני רואה חשיבות ברשות לעסקים קטנים בהרבה מאוד מובנים, אבל מנקודת המבט של הוועדה למעמד האישה, 37% מהנשים פותחות עסקים קטנים, והמספר הולך וגדל.

אתי לבני: יש הרבה מאוד נשים שעבורן זו הדרך היחידה להתפרנס.

אתי לבני: יושבת כאן קבוצת נשים מהיישוב לקיה, שנכחה אצלי בוועדה בדיון.

אתי לבני: הן פתחו בכוחות עצמן עסקים קטנים בלקיה.

אתי לבני: מדובר בצעד שמשנה את החיים באותם יישובים, כך שלא מדובר באפשרות אחת מתוך מספר אפשרויות; זהו המוצא היחיד.

אתי לבני: הכלל הזה תקף לגבי מיעוטים, נשים, חרדים, שכבות חלשות – מבחינתם זו אחת הדרכים העיקריות להשתלב בשוק העבודה.

אתי לבני: אין דרך אחרת.

אתי לבני: אני קוראת לוועדה לדון בענין, לצאת עם מסקנות ולקרוא להשלמת התקציב כפי שהוא היה בשנה שעברה, ויותר, לרכז את הכל תחת קורת גג אחת, לתת את התקציב בתחילת השנה כך שיוכלו לתכנן באופן ראוי את הפעילות, לחזור לפרוייקט החונכות - נושא חשוב ממדרגה ראשונה - שבוטל לגמרי, ובאופן כללי לתת לעסקים הקטנים והבינוניים את המקום הראוי להם היום בכלכלה הישראלית.

לאה נס: לא אחזור על דברים אותם פרטה חברתי.

לאה נס: המסמך שחובר על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת מציג בצורה מקיפה את חשיבותם של העסקים הקטנים.

לאה נס: כפי שנאמר כאן, מדובר במעסיק הגדול ביותר.

לאה נס: גם אני תמהה על כך ששר האוצר, שמדבר על תוכנית צמיחה ומקצץ דווקא באותם מקומות בהם יש צמיחה – אני אומרת את הדברים גם ביחס למו"פ וגם ביחס לעסקים הקטנים.

לאה נס: במקום להוסיף לכאן, לסעיף צמיחה, נעשים כאן קיצוצים.

לאה נס: לא מדובר כאן בשאלה של חמלה; זהו נושא עסקי.

לאה נס: זה הסעיף שמעלה צמיחה.

לאה נס: קשה לי להבין את זה גם בתחומים אחרים.

לאה נס: כפי שציינתי, מורידים בתחומי המו"פ והמחקר, התורמים באופן משמעותי לצמיחה, כמו גם בתחום הזה.

לאה נס: כפי שציינה חברת הכנסת לבני, מט"י שמסייע במגוון רחב של הדרכה, ייעוץ והפניה – שורה רחבה של נושאים, שבהיעדרם העסקים הללו לא יכולים להתרומם.

לאה נס: אני חושבת שהתקציב שלהם צריך להיות ברור וידוע מראש.

לאה נס: לדעתי, הוא צריך להיות רב-שנתי ולא חד-שנתי.

לאה נס: אף אחד לא מבצעה

לאה נס: תקשרויות וחוזים – בוודאי לא בחצי השנה וזה אפשרי בקושי בתחילת השנה.

לאה נס: צריך להגדיר כאן סמכויות.

לאה נס: אני מפנה את הדברים לנציגת משרד התמ"ת, כיוון שהמשרד הזה הוא מי שלמעשה צריך להקצות את התקציב הזה.

לאה נס: הרי כאן אחד נותן לשני – משרד התמ"ת נותן לרשות, ולכן העסקים הקטנים יוצאים ניזוקים בסופו של דבר.

אתי לבני: זה מתחיל באוצר.

לאה נס: אני פונה כעת למשרד התמ"ת, כיוון שהכל מצוי תחת סמכותו.

לאה נס: הוא צריך להחליט מהו הסכום שהוא מקצה לתחום הזה, ולתת את הסכום מראש כתקציב רב שנתי.

לאה נס: אני חושבת שצריך לנצל את העיתוי ולדרוש תקציב רב שנתי, ולא תקציב שנתי.

לאה נס: יש להגדיל את התקציב וכמובן שלא לצמצמו.

דוד טל: אם תוכלי לדאוג לסולחה בין שר התמ"ת לבין שר האוצר, אני מניח שאפשר יהיה ליישב את הבעיה.

לאה נס: הסולחות הן דבר חשוב מאוד, ותמיד חשוב לשמור על יחסים טובים בין כולם, אבל כאן מדובר בתקציב של משרד התמ"ת – הוא צריך להחליט והוא זה שנותן את התקציב.

יעל ורסנו-ברזילי: צהריים טובים.

יעל ורסנו-ברזילי: רציתי לפתוח ולספר שאני מייצגת יחידה המהווה לובי לא קטן לנושא של עסקים קטנים ובינוניים.

יעל ורסנו-ברזילי: לכן, מהבחינה הזאת הזעקה שאתם משמיעים כאן היום משותפת גם לזעקה המקצועית שלנו.

יעל ורסנו-ברזילי: אני אומרת זאת כסגן מנהל מינהל המימון, שאחראי על סדרת כלים לסיוע לעסקים קטנים ובינוניים, במסגרתם פועלת גם החונכות וכלים נוספים כמו תוכניות חדשנות.

יעל ורסנו-ברזילי: אם כן, אני בהחלט סימפתטית לחלוטין לנושא שעלה, וגם מחזקת את ידי הוועדה המכובדת.

יעל ורסנו-ברזילי: גם במשרד שלנו אנחנו אמונים על הנושא הזה, רואים בו חשיבות אדירה ובהחלט מנסים לקדם אותו – זה למעשה החזון שלנו.

יעל ורסנו-ברזילי: לגופו של ענין: במשך כל השנים התקציבים של הרשות לעסקיםק טנים נעו סביב ה-20 מיליוני ש"ח לשנה, כמו גם השנה.

יעל ורסנו-ברזילי: האיחור בתקציב המדינה השפיע על כל הגופים המתוקצבים, ולכן היה אצלנו איחור של כשלושה חודשים באפשרות לתקצב כיוון שלא יכולנו להעביר את הכסף כל עוד הוא לא עבר.

יעל ורסנו-ברזילי: עם זאת, ברגע שהוא עבר הדברים עולים על פסים נכונים.

יעל ורסנו-ברזילי: נכון הוא שספגנו במשרד שני קיצוצים רוחביים, כמו כל משרדי הממשלה.

יעל ורסנו-ברזילי: הקיצוצים הללו נגעו גם לתקצוב שלנו בנושא העסקים הקטנים והבינוניים.

יעל ורסנו-ברזילי: אם כן, אי אפשר לנתק את העובדה שאנחנו פועלים בתוך חלל קיים ובתוך מצב קיים.

יעל ורסנו-ברזילי: גם הקיצוצים הללו השפיעו על תקציבי הרשות.

יעל ורסנו-ברזילי: כיוון שנושא העסקים הקטנים והבינוניים הוא בעל משמעות אצלנו, החילונו ביוזמה ראשונית מאוד של מהלך דומה לזה שקיים במדינות מתוקנות אחרות, כמו ארצות הברית, צרפת ויפן.

יעל ורסנו-ברזילי: במדינות הללו קיים חוק לעסקים קטנים ובינוניים, ואחד הביטויים שלו הוא הסדרה של הסטטוס של הרשות לעסקים קטנים ותקצוב קבוע יותר.

אתי לבני: אין חוק, אבל זה נמצא בהליכי חקיקה.

יעל ורסנו-ברזילי: זה עדיין בתולי מאוד, אבל זה בהחלט - - -

אמנון כהן: זה אצלכם במשרד?

יעל ורסנו-ברזילי: כאן.

אתי לבני: יש את היוזמה של חברי כנסת--

יעל ורסנו-ברזילי: נכון – היוזמה של חברת הכנסת רוחמה אברהם.

אמנון כהן: אבל היא כבר לא תוכל לקדם אותו.

יעל ורסנו-ברזילי: אני מדברת על היוזמה שלנו – אנחנו הרמנו את נס הדגל.

אתי לבני: מתי אתם עומדים להגיש אותה?

יעל ורסנו-ברזילי: את זה תשאלי את השר שלנו – קטונתי להחליט בשבילו.

יעל ורסנו-ברזילי: מבחינת העבודה המקצועית, אנחנו מתקדמים--

אתי לבני: אני לקחתי מרוחמה כשהיא יצאה - - -

אמנון כהן: גם חברת הכנסת לאה נס רוצה להיות חתומה על זה.

יעל ורסנו-ברזילי: אני חושבת שזה לטובת המשק בכלל.

יעל ורסנו-ברזילי: לכן אני רוצה לציין שזו בהחלט חשיבה מוסדרת יותר, ברמה של החזון והאסטרטגיה--

אמנון כהן: היכן עומד התקציב היום?

יעל ורסנו-ברזילי: התקציב עומד על 17.6 מיליוני ש"ח.

אמנון כהן: זה כבר עומד על הסכום הזה?

יעל ורסנו-ברזילי: לא, זה התקציב שהובטח על ידי המנכ"ל מר רענן דינור.

קריאה: זה החזון.

יעל ורסנו-ברזילי: לא, לשמחתנו החזון במרחק של יום אחד: הם אמרו לנו שהתוספות--

אמנון כהן: מתי זה אמור לעבור אליהם, כדי שהם יידעו לתכנן?

יעל ורסנו-ברזילי: התוספות אמורות להכנס למשרד מחר.

יעל ורסנו-ברזילי: לדעתי, מדובר בענין של ימים.

אתי לבני: מה עם החונכות?

יעל ורסנו-ברזילי: בשנה שעברה סיימנו את החונכות בתקציב שנתי של 17.7 מיליוני ש"ח – זהו תקציב מכובד בהחלט, עם תוספות אמצע השנה.

יעל ורסנו-ברזילי: השנה, כשפותחים את ספר התקציב אנחנו רואים תקציב של 7 מיליוני ש"ח, עם הקיצוצים וכולי.

יעל ורסנו-ברזילי: את אותו תקציב של 7 מיליוני ש"ח כבר ניצלו, כיוון שזו תוכנית בעלת ביקוש אדיר; יש לנו הרבה מאוד משווקים דרך המט"ים, דרך שלושה רכזים פרטיים שזכו במכרז, אותם המשרד שלנו מעסיק.

יעל ורסנו-ברזילי: לכן תוכנית החונכות ניצלה את התקציב הראשוני שהיה, ומקבלת 7 מיליוני ש"ח תוספות.

אמנון כהן: מעבר לעובדה שיש לו שם טוב, הוא גם עושה משהו בשטח?

יעל ורסנו-ברזילי: מדהים.

אתי לבני: לא הבנתי:

אתי לבני: בשנה שעברה התקציב עמד על 17.7 מיליוני ש"ח.

יעל ורסנו-ברזילי: עם כל התוספות – לא ספר התקציב.

אתי לבני: כמה יצא כבר השנה?

יעל ורסנו-ברזילי: 7.5 מיליוני ש"ח.

אתי לבני: אתם מחכים ל-7 מיליוני ש"ח נוספים?

יעל ורסנו-ברזילי: אנחנו מצפים לתוספת שתביא את התקציב השנתי לסך של 15 מיליוני ש"ח.

יעל ורסנו-ברזילי: 2 מיליוני ש"ח נוספים מובטחים לעיריית חיפה.

יעל ורסנו-ברזילי: כך שבסיכומו של דבר מדובר ב-17 מיליוני ש"ח – קצת פחות מהתקציב של השנה שעברה.

דוד טל: עם כל הכבוד לנתונים שמסרת לנו, גברתי, בסופו של יום הנושא נמצא באחריותכם.

דוד טל: השר יכול למצוא לנכון לקבוע את המדיניות כך שלא ייגעו בכספים של מט"י - גם לאור הקיצוצים הרוחביים פעם, פעמיים ושלוש.

דוד טל: הוא יכול לקצץ במקום אחר, ולהשאיר את התקציב של מט"י, או אפילו להעלות אותו.

דוד טל: כלומר, זה תלוי מאוד בסדר העדיפות שהמשרד עצמו קובע.

יעל ורסנו-ברזילי: אני לא מדברת בשם השר, כמובן, אבל אני יכולה לומר לך שמהדברים שאני שומעת אצל השר ואצל המנכ"ל נושא החונכות לפחות קרוב מאוד ללבם.

יעל ורסנו-ברזילי: המנכ"ל אמר כי לאחר שנקבל את התוספת השניה – כ-7 מיליוני ש"ח – הוא בהחלט רוצה לנסות ולראות אם הוא יכול לגרד מתקציבים אחרים של המשרד תוספת נוספת בשל המצוקה והביקוש הגדול.

יעל ורסנו-ברזילי: אם כן, הכיוון הוא כיוון נכון - הזמירות הן זמירות יפות.

עמירם בוקשפן: גב' נעמה אלסאנע קיבלה את פרס היזמות הבינלאומי בארגון העולמי של עסקים קטנים.

עמירם בוקשפן: היא היחידה שקבלה את הפרס.

עמירם בוקשפן: ב-7 ביולי אנחנו עורכים לכבודה טקס ברשות לעסקים קטנים כיוון שהיא לא יכולה היתה לנסוע לכנס הבינלאומי, שנערך לפני כשלושה שבועות.

עמירם בוקשפן: הנציגה שלנו הביאה את הפרס לארץ, והיא תקבל אותו בטקס ברשות.

עמירם בוקשפן: כל הכבוד לה על כל מה שהיא עשתה.

אמנון כהן: ראשית, ברכותינו.

אמנון כהן: אנחנו רוצים שכל הנשים במדינת ישראל יאמצו אותך כמודל לחיקוי.

אמנון כהן: הבאת כבוד למגזר לעסקים קטנים – ובמיוחד לנשים.

נעמה אלסאנע: מדובר בשני פרוייקטים ביישוב לקיה: "רקמת המדבר" ו"אריגת הנגב".

נעמה אלסאנע: פרוייקט רקמת המדבר נפתח לפני שש שנים עם שש נשים.

נעמה אלסאנע: היום אנחנו מעסיקות בשתי המסגרות כ-300 נשים בתוך הכפר, יותר מ-18% מכוחות דורשי העבודה מתוך היישוב.

נעמה אלסאנע: אנחנו מייצאים דרך אתרי האינטרנט לכל העולם.

נעמה אלסאנע: ל"רקמת המדבר" בלקיה נכנסים מדי שנה כ-5,070 תיירים מהארץ ומחו"ל כדי לקנות את הרקמות.

נעמה אלסאנע: הנשים המועסקות הן לרוב נשים חד-הוריות, נשים שבעלן נשא אישה שניה, גרושות או אלמנות.

נעמה אלסאנע: אם כן, רוב הנשים המעוסקות הן אכן נשים במצוקה, שהן המפרנס היחיד של המשפחות שלהן.

נעמה אלסאנע: אנחנו מדברות על הצורך שלנו: פנינו לגם למשרד התמ"ת, למשנה למנכ"ל.

נעמה אלסאנע: המלחמה באבטלה היא האג'נדה של המדינה, ולא רק של האזרחים.

נעמה אלסאנע: כאזרחיות קמנו ועשינו, ואנחנו רוצות שהמדינה תכיר בשני המפעלים האלה כמפעלים שנתמכים על ידי מדינת ישראל.

נעמה אלסאנע: לא יכול להיות שנרוץ כל הזמן לסן פרנציסקו כדי לגייס עוד 10 אלפים דולר כאן ועוד 10 אלפים דולר שם כדי לשרוד.

נעמה אלסאנע: בנושא מט"י: אנחנו בקשר יומיומי עם מט"י ונתקלות במצוקות שלהם.

נעמה אלסאנע: אני יכולה להרים טלפון למט"י בבאר שבע ולבקש חונכות ל-20 צלמות שזה עתה סיימו, ויגידו לי: אין לנו שעות, קיצצו לנו.

נעמה אלסאנע: אני לא יכולה לקדם כמעט אף פרוייקט בנושא של יזמות עסקית וקידום עסקים קטנים אם הסניף היחיד בבאר שבע לא יכול לתת לי את המענה הזה.

נעמה אלסאנע: היום אין שם אף אחד מלבד המזכירה - אני מתקשרת, ורק המזכירה עונה לי שם.

נעמה אלסאנע: בעבר קידמנו יחד שלושה פרוייקטים: הכשרנו 26 צלמות בדואיות, והיום כולן עובדות ומצלמות.

נעמה אלסאנע: הייתי מוכנה לעשות הסבה מקצועית ולקבל את הכסף שהן יכולות להכניס.

נעמה אלסאנע: הכשרנו 12 די-ג'יות בשיתוף עם מט"י.

נעמה אלסאנע: ב-20 ביוני מתקיים טקס הסיום של 20 ספריות, שאף הן קיבלו הכשרה בעזרת מט"י והרשות לעסקים קטנים.

נעמה אלסאנע: יש לנו באג'נדה עשרה פרוייקטים, אך בלי שעות היזמות העסקית ושעות החונכות של מט"י באר שבע, גם את זה לא יהיה לנו.

נעמה אלסאנע: אנחנו מוצאים את עצמנו הולכים עם מט"י לתורמים פרטיים ומבקשים כסף לשעות חונכות שהמדינה צריכה לתת.

נעמה אלסאנע: ביחס לשני המפעלים שלנו: מדובר ב-300 נשים.

נעמה אלסאנע: אם תכפילו את המספר הזה בממוצע של 8 נפשות במשפחה בדואית, אתם יכולים לתאר לעצמכם כמה נפשות מתפרנסות משתי היוזמות האלה.

דוד טל: הן מקבלות שכר מינימום?

נעמה אלסאנע: הן מקבלות שכר לפי פיסת העבודה.

נעמה אלסאנע: הן עובדות על פי שעות – אנחנו מאורגנים עם מס ההכנסה ועם הביטוח הלאומי.

נעמה אלסאנע: בדקנו מגוון אפשרויות כדי לראות איך אנחנו יכולות לשלם לאותן נשים.

נעמה אלסאנע: אבל הנשים האלה יושבות היום ולא עובדות בעקבות שריפת המרכז בתוך היישוב.

נעמה אלסאנע: המרכז אומנם נשרף בידי חבר'ה מהקהילה שלנו – קובץ אנשים עבריינים, גם הם מובטלים.

נעמה אלסאנע: אבל אנחנו פועלות היום כדי לדחוף את זה קדימה ולעמוד בצורה חזקה יותר.

אמנון כהן: לא היה ביטוח?

נעמה אלסאנע: אתה יודע מה זה ביטוח – האותיות הקטנות האלה הן שמשחקות תפקיד.

נעמה אלסאנע: הם אמרו לנו שהם נותנים כסף רק עבור חלק מהתכולה – לא כולל קירות ומכונות.

נעמה אלסאנע: מדובר ב-150 אלף ש"ח שנדרשים רק לשיקום המקום, וב-50 אלף ש"ח לייצור מחזור חדש של רקמה.

נעמה אלסאנע: הנשים האלה יושבות בבית.

נעמה אלסאנע: האישה שלידי מפרנסת את הבת שלה, שלומדת באוניברסיטה, מהכסף שהיא מקבלת בעבודה שלה.

נעמה אלסאנע: אני מודה מאוד לחברת הכנסת אתי לבני על יוזמתה, ואנחנו רואים בכם, חברי הכנסת, כוח שיכול לקדם ולסייע לנו.

נעמה אלסאנע: אם אנחנו כאזרחים עמדנו ואמרנו שאנחנו לא רוצות להיות חלק ממעגל האבטלה, אנחנו רוצות גם את העזרה שלכם.

אמנון כהן: תודה לך, ויישר כוח.

אמנון כהן: אני בטוח שמדינת ישראל גם תעזור בעזרת השם לסייע, לשפץ ולבנות מחדש את המקום שלכן.

אמנון כהן: אבקש מחברת הכנסת אתי לבני לעדכן אותנו איפה הנושא עומד כרגע בדיונים, ואיפה את רוצה את סיועה של ועדת הכלכלה של הכנסת.

אמנון כהן: אנחנו נסייע בידכן, כמובן.

אתי לבני: אני מבקשת לציין שבדיון השתתפה גם סגנית השר אורית נוקד, שמטפלת בנושא הנגב.

אתי לבני: היא הבטיחה שהיא תעזור.

עמירם בוקשפן: ראשית, אני גאה מאוד להיות כאן עם הגב' אלסאנע.

עמירם בוקשפן: בנוגע לנושאים שהועלו כאן:

עמירם בוקשפן: התקציב הפורמלי של הרשות לעסקים קטנים בשנת 2005 עומד כרגע על פחות מ-10 מיליוני ש"ח.

עמירם בוקשפן: אנחנו במהלך דיונים מתקדמים מאוד, ואני מקווה שתוך שיומיים-שלושה יאושר התקציב ע"ס 17.8 מיליוני ש"ח, שמשמעותו 15% פחות מהשנה שעברה.

עמירם בוקשפן: זה עדיין לא אושר, וכרגע נציגי האוצר חייבים לאשר אותו.

אמנון כהן: אבקש לשמוע מנציגת משרד האוצר בנושא הזה: האם זה עומד לקבל תשובה חיובית?

ביתיה פודרביטל: קיימנו בשבוע שעבר ישיבה ארוכה.

ביתיה פודרביטל: אני מקווה מאוד ש-17.8 מיליוני השקלים יעברו השבוע בוועדת הכספים.

עמירם בוקשפן: אם נשווה את גודל התקציב, בשנת 2004 עמד התקציב שלנו על 20.5 מיליוני ש"ח, וגם הוא עבר את אותה טלטלה שהתקציב עובר השנה: בתחילה היו 10 מיליוני ש"ח, היו הבטחות שאכן הוגשמו בסופו של דבר.

עמירם בוקשפן: עם זאת, הכסף התחיל להגיע אלינו בסביבות מאי-יוני.

אמנון כהן: אבקש לשאול את נציגת משרד האוצר מדוע אי אפשר לשריין בבסיס התקציב את אותם 17.8 מיליוני ש"ח?

אמנון כהן: אם תהיה אחר כך העלאה או תוספת, זו יכולה להיות תוספת.

אמנון כהן: מדובר בקיצוץ הרוחבי שעמדה על 15%.

אמנון כהן: בשנת 2006 היינו רוצים לראות תקציב אחד.

אמנון כהן: למה שזה לא יהיה בבסיס התקציב?

דוד טל: כמו כן, אבקש לשאול אם אתם אכן רואים בכך גורם המביא לצמצום באבטלה ולצמיחה באותו אזור.

ביתיה פודרביטל: אתייחס לכל הדברים שעלו כאן, ובסיום דבריי אתייחס לשאלת הבסיס.

ביתיה פודרביטל: ברור לכולנו, וידוע גם בעולם, שהעסקים הקטנים הם אכן מנוע צמיחה.

ביתיה פודרביטל: יותר מ-98% עסקים בישראל הם עסקים קטנים ובינוניים.

ביתיה פודרביטל: הם באמת מהווים 45% מהתעסוקה בישראל, ואלו הם עסקים שחשובים מאוד למדינה.

ביתיה פודרביטל: מחקרים כלכליים בנושא עסקים קטנים וכשלי שוק של עסקים קטנים מצביעים על כך שהבעיה המרכזית של עסקים קטנים היא כשל בנושא אשראי.

ביתיה פודרביטל: לשם כך הוקמה קרן לסיוע לעסקים קטנים.

ביתיה פודרביטל: הוספה לה תוספת תקציב של 20 מיליוני ש"ח, שהופכת בשנת 2005 ל-100 מיליוני ש"ח עם המצ'ינג של הבנק.

ביתיה פודרביטל: מעבר לכך, אנחנו פועלים לסדרה של שינויים מבניים במשק, שייקלו על העסקים הקטנים.

ביתיה פודרביטל: כל הכבלים, דוגמת מסים גבוהים ובעיות בנקאות, משפיעים הרבה יותר על עסקים קטנים בהשוואה לעסקים גדולים.

לאה נס: כאן מדובר בהקמה.

לאה נס: את מדלגת כבר לעסק קיים, ומציינת את הכשלים שלו.

ביתיה פודרביטל: אשראי קשור גם להקמה.

אמנון כהן: הרי אם עסק גדול יבקש להתרחב, ויבקש סכום רציני מאוד תמורת בטחונות כאלה ואחרים, אחוזי הריבית שהוא מקבל שונים לגמרי מעסק קטן.

אמנון כהן: לגבי עסק קטן רק הריבית שיקחו ממנו לא כדאית מבחינתו, כי הוא ייפול מהר.

אלי בנטאטה: זה במקרה הטוב, כי בדרך כלל הוא לא יקבל בכלל.

אמנון כהן: גם אחוזי הריבית על האשראי גבוהים מאוד.

אמנון כהן: למה אי אפשר שוועדת הכלכלה, הפיקוח על הבנקים והממונה על ההגבלים העסקיים ייכנסו לתחום הזה, ויפעלו כדי שהמעסיק הגדול במדינת ישראל – כפי שציינו, מדובר ב-45% - יוכל לפרוח.

ביתיה פודרביטל: היושב ראש צודק לחלוטין.

ביתיה פודרביטל: אין ספק שהריבית היא פונקציה של הסיכון, והלוואה לעסק קטן מסוכנת יותר.

אמנון כהן: אני לא מסכים אתך – יש חובות אבודים של חברות גדולות מאוד.

אמנון כהן: כל החובות האבודים בבנקים הם של החברות הגדולות ביותר במשק.

ביתיה פודרביטל: על כן מטרת הקרן בערבות מדינה היא להוריד את הסיכון כדי לאפשר את ההלוואה.

ביתיה פודרביטל: מעבר לכך, מטרתה של רפורמת ועדת בכר, למשל, שרוצה להגביר את התחרות בשוק הבנקאות, היא באמת להוריד ריביות.

ביתיה פודרביטל: שנית, בדיון יש ערבוב קטן בין תקציב המט"ים לבין תקציב הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.

ביתיה פודרביטל: תקציב המט"ים אכן ספג ירידה.

ביתיה פודרביטל: אם בשנת 2001 הוא עמד על 8 מיליוני ש"ח, בשנת 2002 הוא עדיין עמד על 8.5 מיליוני ש"ח, בשנת 2003 – 3 מיליוני ש"ח, ובשנת 2004 - 6 מיליוני ש"ח.

ביתיה פודרביטל: לעומת זאת, תקציב הרשות לעסקים קטנים גדל – אומנם לא בבסיס - - - בשנת 2004 הוא עמד על 20 מיליוני ש"ח, ובשנת 2005 הוא יעמוד על 17.8 מיליוני ש"ח.

ביתיה פודרביטל: עם זאת, החלטת הרשות לעסקים קטנים – על פי סדרי עדיפויות שהיא קבעה – היתה להמשיך להעביר למט"ים באותן שנים 4 מיליוני ש"ח.

ביתיה פודרביטל: זוהי החלטה של הרשות לעסקים קטנים במצב שבו תקציב הרשות יותר מהוכפל – כמעט משולש.

ביתיה פודרביטל: הרשות החליטה לפתוח בפעילויות חדשות, לפעול בכיוונים אחרים, לקיים פעולות הדרכה, להגביר קשרים בינלאומיים – ודברים רבים מן הסוג הזה.

ביתיה פודרביטל: זוהי החלטת הרשות לעסקים קטנים והחלטת משרד התמ"ת.

ביתיה פודרביטל: אנחנו עוברים על תוכנית העבודה, אבל אם מדברים על תקציב המט"ים, צריך להבהיר שזוהי עבודה של הרשות, שתקציבה עלה בהרבה.

אמנון כהן: התקציב של הרשות לא עלה; אם אני מסתכל על שנת 2002 – הוא רק ירד.

ביתיה פודרביטל: ב"על שינוייו".

ביתיה פודרביטל: היו"ר אמנון כהן: בבסיס: מ-23 מיליוני ש"ח ל-17.8 מיליוני ש"ח.

אתי לבני: תסתכלי על הדוח של מרכז המחקר והמידע.

ביתיה פודרביטל: לא קיבלתי אותו.

אמנון כהן: את לא צריכה לקבל; הם קבלו את הנתונים ממך.

ביתיה פודרביטל: עם זאת, בשנים שעברו סדרי העדיפות של הרשות לעסקים קטנים בשנתיים האחרונות השתנו מאוד.

ביתיה פודרביטל: הם החליטו לקחת יותר עובדים, להפעיל יותר תוכניות-פנים בתוך הרשות ולהעביר פחות כספים למט"י.

דוד טל: בכך שהם לקחו יותר עובדים הם קבעו למעשה שכתוצאה מכך הם גורעים כסף מתקציב מט"י?

ביתיה פודרביטל: כן, אבל הם עושים בו פעילויות שונות בהתאם להחלטה שלהם.

ביתיה פודרביטל: סך העובדים בשנתיים האחרונות עלה מ-300 ל- - - שוב, אלו הן פעולות טובות ומבורכות למען העסקים הקטנים.

ביתיה פודרביטל: אני חושבת שהמט"ים הם באמת דבר חשוב מאוד.

ביתיה פודרביטל: אני סבורה שצריך להתייחס באופן נפרד למט"ים במגזרי המיעוטים - חרדים וערבים – שהם ברמת חשיבות עליונה, ויש להם השפעה גדולה מאוד.

ביתיה פודרביטל: ביחס למט"ים האחרים, אני לא בטוחה – ואני חושבת שצריך לבדוק את זה ; הרשות לעסקים קטנים עובדת על כך – שיש מקום ל23 מט"ים, באשקלון, שדרות, אופקים והרבה מאוד מקומות קרובים זה לזה.

ביתיה פודרביטל: אני סבורה שהדרך לתמוך בעסקים קטנים היא באמצעות השינויים הרחבים, ולא על ידי התקציבים הספציפיים.

ביתיה פודרביטל: לגבי בסיס התקציב: כמו כל המשרדים, משרד התמ"ת ספג המון קיצוצים רוחביים בשנים האחרונות.

ביתיה פודרביטל: בכפוף לסיכומים קואליציונים כאלה ואחרים, משרד התמ"ת קבל תוספת תקציב של 110 מיליוני ש"ח בשנתיים האחרונות, שלא על הבסיס.

ביתיה פודרביטל: זו התוספת התקציבית שהוא הצליח להשיג – אני לא יודעת אם בשנה הבאה הוא יצליח להשיג את אותה תוספת.

ביתיה פודרביטל: במסגרת התוספת הזאת, זה הסכום שמשרד התמ"ת בחר להקצות לעסקים הקטנים.

ביתיה פודרביטל: על כן, מאחר שהתוספת עצמה אינה בבסיס, אני לא יכולה לשים את הכסף בבסיס.

ביתיה פודרביטל: אם משרד התמ"ת יגיד שהוא רוצה לקחת 10 מיליוני ש"ח מאחת הפעילויות בתקציב הנוכחי שיש לו בבסיס, ולשים לעסקים קטנים בשנה הבאה – אלו הם סדרי העדיפויות של משרד התמ"ת.

עמירם בוקשפן: אומר מספר מילים, ולאחר מכן אבקש להעביר את רשות הדיבור לסגני, האחראי על המט"ים.

אמנון כהן: אבקש שתציין גם את הפעילויות הנוספות שאתם עושים בתקציבכם, מעבר למט"ים.

עמירם בוקשפן: בשנתיים האחרונות התחלנו בפעילויות חדשות, כמו עידוד יזמות באוכלוסיה חרדית.

ביתיה פודרביטל: מה התקציב של הפעילות הזאת?

עמירם בוקשפן: או עידוד פעילות בקרב מגזר המיעוטים, או פעילות בקרב יזמות אצל אוכלוסית מוגבלים.

דוד טל: זה דבר שלא היה קודם?

ניצן אבירם: זה לא דבר חדש, עמירם.

עמירם בוקשפן: היו קורסים בהיקף כזה?

עמירם בוקשפן: יש היום פרוייקט מיוחד לאוכלוסיה חרדית ולמיעוטים, שלא היה קיים בעבר.

אמנון כהן: כל זה לא היה בשנת ב-2002?

עמירם בוקשפן: לא.

עמירם בוקשפן: הוא רק התחיל ב-2004, ובשנת 2005 נגביר אותו אם נוכל.

אתי לבני: מאיזה תקציב?

ביתיה פודרביטל: רשום אצלי בטיוטת התקציב שלהם: 110 אלף ש"ח לשנת 2005.

אלי בנטאטה: 270 אלף ש"ח בשנת 2004.

אמנון כהן: זה כל הסיפור?

אמנון כהן: איפה המיליונים?

דוד טל: אדוני, לפי הנתונים שמציינת נציגת האוצר, ירדתם - - - ירדתם ל-110 אלף ש"ח.

דוד טל: זה לא שהגדלתם את נפח הפעילות; הורדתם אותו.

עמירם בוקשפן: לפני 2004 זה לא היה קיים.

עמירם בוקשפן: בשנת 2004 התחלנו לפעול בקרב אוכלוסיות מיוחדות: חרדים, מיעוטים ומוגבלים.

עמירם בוקשפן: גם הפעילות הזאת ברובה מתרכזת בסופו של דבר במט"י.

עמירם בוקשפן: הכסף זורם למט"י אבל תחת סעיף אחר.

דוד טל: אדוני אמר שהגדלתם את נפח הפעילות, ושהעליתם את הפעילות בשנה הזאת.

דוד טל: אומרת נציגת האוצר שזה היה 270 אלף ש"ח, וירדתם ל-110 אלף ש"ח.

דוד טל: מבחינתי זאת ירידה.

עמירם בוקשפן: אמרתי שהגדלנו פעילות בשנת 2004 בהשוואה לשנים הקודמות.

עמירם בוקשפן: בשנת 2005 אני עם 15% פחות בתקציב.

דוד טל: אז תגיד לי איפה הגדלת את הפעילות.

עמירם בוקשפן: ראשית, היתה פעילות בסיס שנעשתה וכעת תהיה פעילות המשך: קורסים מיוחדים וכנסים מיוחדים לאוכלוסיה חרדית.

עמירם בוקשפן: אלו הם דברים שהיו בשנת 2004, שימשיכו השנה.

עמירם בוקשפן: יהיו פעילויות במסגרת מט"י ירושלים, שמרכזת את הפעילות גם בבני ברק.

עמירם בוקשפן: כך גם לגבי אוכלוסית הנכים.

עמירם בוקשפן: יש לנו בעיה קשה מאוד: אנחנו רוצים לעודד נכים ליזמות--

אמנון כהן: אלו פעילויות נוספות אתם עושים מלבד מט"י?

עמירם בוקשפן: כל ההדרכה – התחלנו פרוייקט חדש של הדרכה מרחוק.

עמירם בוקשפן: כך שבמט"ים--

אמנון כהן: ביקשתי פירוט לגבי תחומים אחרים, ולא לגבי המט"ים.

עמירם בוקשפן: אבל זו פעילות שהיא על תקציב הרשות, ופירותיה נעשים במט"ים.

עמירם בוקשפן: תקציב ההדרכה הוא אחד התקציבים החשובים ביותר שלנו.

עמירם בוקשפן: כך למשל, ארגון קורסים והדרכה מרחוק – הקמנו מרכזי הדרכה.

עמירם בוקשפן: בעבר התקיימו קורסים בכל מט"י.

עמירם בוקשפן: כתוצאה מכך, למספר גדול של קורסים לא היתה הצדקה לקיומם בשל מספר המשתתפים הקטן.

עמירם בוקשפן: הקמנו 4-5 מרכזי הדרכה במט"ים.

עמירם בוקשפן: כל תקציב ההדרכה לא מופיע כאן.

עמירם בוקשפן: תקציב ההדרכה הוא תקציב נפרד, והוא אחד התקציבים הגדולים ביותר שלנו.

אמנון כהן: זה לא כלול ב-17.8 מיליוני ש"ח?

עמירם בוקשפן: כן, אבל הוא לא מופיע בסעיף מט"י אלא בסעיף הדרכה.

עמירם בוקשפן: אחד הדברים שייתן לנו קידום גדול הוא הדרכה מרחוק.

עמירם בוקשפן: הדרכה מרחוק היא הדרכה בעזרת שידורים למט"ים.

אמנון כהן: אלו פעילויות נוספות יש מלבד ההדרכה והמט"ים?

דוד טל: אולי תוכל להסביר לנו בנוסף את הגידול בכוח אדם שלכם בשנה שעברה.

אלי בנטאטה: אתן סקירה - - -

אמנון כהן: אבקש שתשיב תחילה לשאלות ששאלתי:

אמנון כהן: מה אתה עושה היום מעבר למט"י?

אלי בנטאטה: התחומים העיקריים בהם אנחנו עוסקים, שלא עסקנו בהם כמעט משנת 2003 ואחורנית: נושא ההסברה ברמה ארצית כמעט לא היה קיים.

אלי בנטאטה: בשנת 2004 הקצינו מיליון ש"ח לנושא ההסברה.

אלי בנטאטה: השנה קיצצנו אותו יותר מחלקו היחסי בשל הבעיות התקציביות.

אלי בנטאטה: תחום נוסף הוא נושא המחקרים.

אלי בנטאטה: זהו אחד התחומים הבעייתיים ביותר, לכל הפחות מהזווית שלנו.

אלי בנטאטה: אין מחקרים כלל, ואנחנו רואים מה קורה בשוק האירופי.

אלי בנטאטה: אתן דוגמה: הרשות לעסקים קטנים יכולה להתפאר בביצועים שלה בתחום העשיה, ובאירופה יודעים להעריך מאוד את התוצרים ואת התפוקות של המערכת שלנו – בין אם מדובר במספר העסקים המוכרים ובין אם מדובר בבעלות של המדינה ליצירת מקום תעסוקה, שעומדת היום על פחות מ-5,000 ש"ח.

אלי בנטאטה: עם זאת, יש דברים בסיסיים בהם טמון הנתון החשוב ביותר.

אלי בנטאטה: כאשר מבקשים לברר מה המערכת הזאת מייצרת, אתה דורש לדעת ברמת הטווח הקצר כמה עסקים הוקמו וכמה שרדו.

אמנון כהן: אם פתחתם מספר מסוים של עסקים משנת 2002 עד 2005, כמה מתוכם שרדו וכמה מתוכם נפלו?

אמנון כהן: אבקש ממט"י להכין תשובה בענין.

אלי בנטאטה: מבחינתי, מט"י והרשות הן אותו הדבר ברמה הזאת.

אלי בנטאטה: זה אותו רצף; אנחנו לא מתקיימים בנפרד.

אלי בנטאטה: אחת לשנה גם אנחנו נדרשים לדווח על מספר העסקים שיצרנו ועל מספר מקומות התעסוקה שנוצרו.

אלי בנטאטה: עם זאת, אני אומר מראש שמדובר בנתון חשוב מאוד מבחינת תפוקות בטווח הקצר.

אלי בנטאטה: הנתון החשוב יותר הוא הטווח הבינוני, זאת משום שאנחנו מסייעים להקמת כ-4,500 עסקים בשנה.

אלי בנטאטה: בשנה קמים 40 אלף עסקים במדינת ישראל.

אלי בנטאטה: כלומר, כל הפעילות הענפה שלנו מהווה 10% מכלל העסקים.

אלי בנטאטה: אם כן, יכולה לעלות שאלה אמיתית: לשם מה יש צורך בכל המערכת הזאת שמסייעת ל-10%?

אלי בנטאטה: 90% עושים זאת בכוחות עצמם.

אלי בנטאטה: אבל אז הולכים לטווח הבינוני, וכל המדינות נשענות עליו ובדוקות אותו – השרידות של עסק על פני חמש שנים כאשר הוא לא קבל שום סיוע בהשוואה לשרידות בתוך המערכות שלנו.

אלי בנטאטה: לצערנו, אנחנו לא מסוגלים לבצע מחקר כזה בתקציבים שלנו.

אלי בנטאטה: לפיכך, לקחנו מחקרים של מדינות באירופה, כמו בלגיה וצרפת, ביחס לכלל האוכלוסיה.

אלי בנטאטה: הנחת העבודה היתה שאנחנו דומים להם.

אלי בנטאטה: ביחס לכלל האוכלוסיה, השרידות באירופה ובארצות הברית עומדת על כ-43%.

אלי בנטאטה: לגבי עצמנו ערכנו מחקר פעם אחת על חמש שנים אחורה של עסקים שנפתחו, והגענו לכך ש-64% שורדים.

אלי בנטאטה: זה הרווח האמיתי למדינת ישראל.

אלי בנטאטה: זו התרומה האמיתית – הקמת עסקים ושרידותם הגבוהה יותר.

אלי בנטאטה: בניגוד לנתונים שהועלו כאן לגבי הכשל: הכשל הוא לא באשראי.

אלי בנטאטה: האשראי הוא בסיס וכורח, ובלעדיו אי אפשר להתקדם, ונכון הוא שבמדינת ישראל יש לנו בעיה אמיתית בנושא האשראי, שבחו"ל לא עומד על הפרק באותה מידה.

אלי בנטאטה: עם זאת, מלבד העובדה שהמדינה יוזמת הקמת קרנות, גוף פיננסי בארצות הברית, למשל, שלא מפריש כספים להלוואות לעסקים לא כדאיים כביכול לבנק, לא יכול לקבל היום אישור לפתיחת סניפים חדשים.

אלי בנטאטה: אתן דוגמה אחת: סניף ניו יורקי של אחד הבנקים במדינת ישראל תרם לפני ארבע שנים מיליון דולר לנושא הזה.

אלי בנטאטה: בישראל באותה שנה, ברשות לעסקים קטנים, הוא השתתף בכנס ב-4,000 ש"ח.

אלי בנטאטה: אלו הם הפערים.

אלי בנטאטה: עם זאת, הבעיה האמיתית איננה באשראי אלא במיומנויות הניהול.

אלי בנטאטה: כסף לא חסר בעולם.

אלי בנטאטה: פרוייקט טוב מביא כסף.

אלי בנטאטה: פרוייקט טוב הוא רעיון טוב וצוות שמסוגל ליישם את אותו רעיון.

אלי בנטאטה: אם לא, אף אחד לא שם על זה כסף.

אלי בנטאטה: אם יש את שני הדברים האלה הכסף יימצא.

אלי בנטאטה: מה מט"י עושה ברמת המקרו?

אלי בנטאטה: שתי פעולות: (א) מערכת סינון: מגיעים יזמים צעירים רבים, שרוצים לפתוח עסקים.

אלי בנטאטה: מגיע חייל משוחרר, ואומר שהוא רוצה לפתוח פאב.

אלי בנטאטה: אתה רואה איך הוא כבר סופר את הדולרים.

אלי בנטאטה: צריך לאפס אדם כזה.

אלי בנטאטה: מתוך 11 אלף אנשים שבאים לפתוח עסקים כיזמים בתוך המט"ים, כ-4,500 בלבד פותחים עסק בסופו של דבר.

אלי בנטאטה: כלומר, מט"י סינן כ-7,000 איש והביא אותם למסקנה שלא לעשות את השטות הזאת.

אלי בנטאטה: זו פעולה חשובה מאוד, כי מדובר לפעמים בנזק שגורם להרס משפחות.

אלי בנטאטה: יש אנשים שרוצים לצאת ממצב של שכירים, או להשקיע את כל ההון שלהם, לשעבד את הבית שלהם ולצאת להרפתקה מטורפת; (ב) הוראת מיומנויות הניהול: את אותם אנשים אתם אנחנו מתקדמים אנחנו מלמדים מיומנויות ניהול.

אלי בנטאטה: כלומר, מתן הכלים כדי לשים לב למתחולל בסביבתך כדי שלא תופתע וכדי שללא תהיה מסוגל להתקיים אחר כך.

אמנון כהן: איך הפרוייקטים בלקיה הגיעו לשיווק באינטרנט?

אמנון כהן: אתם למדתם אותן?

אלי בנטאטה: לא אקח לעצמי קבלות שלא שייכות לי – ייתכן שהן פעלו בכוחות עצמן, וזה נהדר:

אלי בנטאטה: מבחינתנו יזם צריך לפעול גם בכוחות עצמו, ולא רק לבוא אלינו.

אמנון כהן: יש לכם את הכלים לשם כך?

אלי בנטאטה: יש לנו את הכלים ואתרים אינטרנטיים.

אלי בנטאטה: יש לנו היום אתרים שמפגישים בין כסף לבין פרוייקטים.

אתי לבני: האם חונכות נכנס לזה?

אלי בנטאטה: אני מיד מגיע לחונכות.

אמנון כהן: הבנתי שמעבר למט"י, הרשות לעסקים קטנים מתעסקת בהדרכה, הסברה ומחקרים.

אלי בנטאטה: בתפיסת העולם שלה, הרשות לעסקים קטנים לא עובדת מול הלקוח - - -

אמנון כהן: השאלה שלי היא מי קובע אלו סכומים מתוך הסכום הכולל יוקצבו למט"י, למחקרים ולהדרכה?

אלי בנטאטה: הוועד המנהל של הרשות.

אלי בנטאטה: בוועד המנהל יושב נציג התמ"ת, נציג האוצר, נציג משרד ראש הממשלה ונציג גופים כלכליים - - -

דוד טל: אדוני, האם זה נראה לך סביר שאתם מקצים מיליון ש"ח להסברה - - -

אלי בנטאטה: כשמדובר ב-4 מיליוני ש"ח, צריך להבין במה מדובר: מדובר בכסף לא צבוע - - - ונותן בסיס קיום למט"י.

אלי בנטאטה: זה אפילו לא פר פעילות.

אלי בנטאטה: זה מה שנקרא צ'ק פתוח מלכתחילה.

אלי בנטאטה: על התשתית הבסיסית הזאת אנחנו באים ואומרים - אתה עושה הדרכה, אתה מקבל סבסוד; אתה עושה פרוייקטים שקיבלו את האישור שלנו – אתה מקבל תקציבים לביצוע הקורסים.

אלי בנטאטה: צריך לזכור שסך כל התקציב של המט"ים הוא 32 מיליוני ש"ח – אם מאחדים את כל המאזנים שלו.

אלי בנטאטה: מתוך הסכום הזה - - -

אמנון כהן: אני שב ומברך את האורחות מהיישוב לקיה.

אמנון כהן: אנחנו נעקוב ונעזור לכן ככל שאפשר.

אמנון כהן: נעשה זאת יחד עם חברי הכנסת לבני, נוקד, נס וטל.

אמנון כהן: המטרה שלנו היא לטפח אתכם כמה שיותר.

דוד טל: שאלתי אם הפרופורציה הזאת נראית סבירה – בין הוצאת הכספים עבור הסברה לבין הקצאת סכום מזערי של 110 אלף ש"ח לחרדים, למשל.

אלי בנטאטה: כשאומרים 110 אלף ש"ח לחרדים, מדובר על סכום שהוא נוסף לדברים בסיסיים שקיימים.

אלי בנטאטה: כך למשל, במט"י בני ברק 100% מהפעילות היא לחרדים.

דוד טל: אבל אמרתם שאין מט"י בני ברק.

עמירם בוקשפן: זאת שלוחה של מט"י ירושלים, אבל - - - זה מוזיל רק את עלויות התקורה.

עמירם בוקשפן: כל הפעילות של מט"י בני ברק היא 100% חרדים.

עמירם בוקשפן: בירושלים זה 50% חרדים.

ניצן אבירם: שמי ניצן אבירם, מנהל מט"י בית שאן ויושב ראש פורום מט"י ליזמות עסקית, שמאחד את כל המט"ים.

ניצן אבירם: שם המשחק הוא יצירת מקומות עבודה על ידי הקמת עסקים חדשים ועל ידי הרחבתם של עסקים קיימים.

ניצן אבירם: בסופו של דבר, כל התקציבים עליהם מדובר – בין אם מדובר באלו של התמ"ת, של הרשות לעסקים קטנים או של המט"ים – נמדדים במספר העסקים ובמקומות העבודה שנוצרו באמצעותנו, ובשרידותם.

ניצן אבירם: בכך אנחנו נבחנים.

ניצן אבירם: אלי בנטאטה הזכיר כאן 32 מיליוני ש"ח.

ניצן אבירם: צריך לדעת שמדובר ב-27 מרכזים בסך הכל, כולל שתי שלוחות, אותן הזכיר כרגע חבר הכנסת טל.

ניצן אבירם: מתוך זה, כ-30% מתקציבי המט"י באים מהרשות לעסקים קטנים.

ניצן אבירם: היו לנו שותפים נוספים שתמכו בנו, והם נעלמים היום מהתמונה בהדרגה: הסוכנות היהודית היתה גורם משמעותי מאוד, בעיקר בבפריפריה.

ניצן אבירם: התמיכה של משרד הקליטה יורדת בעקבות הירידה במספר העולים.

ניצן אבירם: כמו כן, הרוב המוחלט של הרשויות המקומיות, שנהנות מאוד מהענין הזה - בין אם על ידי צמצום האבטלה ובין אם על ידי המסים – בסופו של דבר לא שותף בתקציבי ההפעלה.

אמנון כהן: איך אתה רוצה שהרשות המקומית תהיה שותפה?

ניצן אבירם: בתקציבי ההפעלה.

ניצן אבירם: הם יודעים לקבל – שיידעו גם לתת.

אמנון כהן: בהתנדבות אף אחד לא ייתן לך שום דבר.

ניצן אבירם: זאת המציאות, ואני חושב שהיכולת לשנות את הדבר הזה צריכה לבוא מהבית הזה.

ניצן אבירם: המט"ים הם יחידות השטח.

ניצן אבירם: האפשרות של אותה גברת מלקיה לצמוח ולהגיע למקום שאליו היא הגיעה לא מגיעה מיחידות מטה שנמצאות בירושלים, בתל אביב או בכל מקום אחר; היא מגיעה מהמט"ים, מהאנשים שעושים את העבודה שלהם.

ניצן אבירם: יש מט"ים שפועלים עם אותו סגל ועם אותו ניהול במשך 15 שנה.

ניצן אבירם: יש הרבה מאוד מיומנויות וניסיון שבאים מהשטח.

ניצן אבירם: בלי המט"ים ובלי היחידות האלה אי אפשר להגיע ללקיה, לקרית שמונה או לרמת הגולן.

אמנון כהן: מהו התקציב שלך לשנת 2005, כולל התוספות?

ניצן אבירם: התקציב שלי לא ידוע.

קריאה: עדיין לא אישרו לנו.

אמנון כהן: אם יאושרו 17.8 מיליוני ש"ח, מה יהיה תקציב מט"י לשנת 2005?

אלי בנטאטה: תקציב המט"ים יעמוד בסך הכל על כ-9 מיליוני ש"ח.

ניצן אבירם: כפי שהזכירה כאן נציגת האוצר, יש להבדיל בין תקציבים שמאפשרים את קיומן את היחידות ובין כל מני פרוייקטים שמפעילה הרשות.

אמנון כהן: אני מדבר על מט"י נטו.

ניצן אבירם: צריך לדעת, כי גם ביחס לנציגי הדרכה – לא ניתן יהיה לעשות נציגי הדרכה אם לא תהיה הישרדות של המרכזים האלה, בצורה כזאת או אחרת.

ניצן אבירם: אם התקציבים יישארו בהיקף כזה של 30% פחות-או-יותר, לא ניתן יהיה לעשות את היחידות האלה.

ניצן אבירם: זה יהיה יפה מאוד אם יהיה in learning וכל מני - - - דברים אחרים, אבל לבית לקיה, בית שאן ומקומות אחרים הבשורה לא תגיע.

אמנון כהן: מה היה התקציב שלך בשנת 2004?

ניצן אבירם: התקציב הספציפי שלי עמד על כ-700 אלף ש"ח.

אמנון כהן: כמה היה תקציב מט"י בשנת 2004?

אלי בנטאטה: התקציב המאזני של כל המט"י עמד על כ-32 מיליוני ש"ח.

אלי בנטאטה: מבחינתנו, מתוכם יש כ-14 מיליוני ש"ח לחונכות - זה לא כסף שמגיע למט"י אבל זה שווה-כסף וכלי עבודה למט"ים.

אלי בנטאטה: כך אנחנו מגיעים למצב שכל המערכת הזאת מתפקדת ופועלת עם 46-47 מיליוני ש"ח בשנה, בהערכה גסה.

אלי בנטאטה: כך המערכת מתפקדת לאורך השנים.

עמירם בוקשפן: אני רוצה להתייחס לנושא החונכות: אומנם דנים בתקציב, אבל מזה שלושה חודשים אין חונכות, ומדובר בפרק זמן שאין לזלזל בו.

עמירם בוקשפן: כתוצאה מכך, העסקים לא מקבלים את מה שהם ראויים לו.

עמירם בוקשפן: שנית, אנחנו נמצאים היום בחודש יוני.

עמירם בוקשפן: הרשות קיבלה עד עכשיו על חשבון התקציב שלה 2.5 מיליוני ש"ח בלבד.

עמירם בוקשפן: שלישית, המועצות המקומיות נהנות מהמט"י.

עמירם בוקשפן: המט"י מכניס כסף על ידי הלוואות לבעלי עסקים ועל ידי פתיחת עסקים חדשים.

עמירם בוקשפן: להוציא עירית אשקלון, המועצות המקומיות כמעט ולא עוזרות למט"ים.

אמנון כהן: איך אתה רוצה שהן יעזרו?

אמנון כהן: עיריה לא יכולה להוציא כסף למט"ים.

עמירם בוקשפן: חלק מהרשויות המקומיות מקבלות, אבל מדובר בסכומים אפסיים.

עמירם בוקשפן: כך למשל, באר שבע - - -

אמנון כהן: אולי משרדים - - -

עמירם בוקשפן: לא, כסף.

דוד טל: מר בוקשפן, אומר לך את האמת:

דוד טל: אם הייתי ראש עיר לא הייתי נותן לכם אגורה שחוקה אחת.

דוד טל: זאת משום שמדובר בדבר נהדר, אבל אם אתם לא מייחסים לו חשיבות ולא נותנים לו את התקציב הראוי לו, ואם במסגרת הרשות אין לו מרכז רציני, למה שאני אייחס לו חשיבות כראש עיר?

דוד טל: אתם הראיתם לכל ראש עיר שאתם יכולים לקצץ לו את התקציב בצורה כזאת - - -

אמנון כהן: אתה יכול להביא בקשה בחקיקה, אם תרצה, כך שיהיו יחסי גומלין בין רשות מקומית למט"י.

אמנון כהן: אני לא רוצה לחייב אותם סתם כך.

אמנון כהן: צריך לתת הסבר נאות לראש העיר מדוע כדאי לו שמט"י יפעל בעירו, ולפרט את היתרונות ואת השותפות שלו באחוזים.

אמנון כהן: תנסח את הנושא - אנחנו עומדים לרשותך ונקדם את זה.

אמנון כהן: על פי רוח הדברים שנאמרו כאן על ידי חברי הכנסת המציעים, במסקנות שיונחו במליאת הכנסת נבקש ממשרד התמ"ת וממשרד האוצר להפוך את התקציב של כל הרשות לעסקים קטנים ובינוניים לתקציב רב שנתי, כבקשתכם.

אמנון כהן: מתוך זה, כמובן, נגזר כל שנה.

אמנון כהן: כך תוכלו להיערך בתוכנית עבודה.

אמנון כהן: בנוסף, אנחנו מבקשים כמובן לשקול בחיוב את הגדלת התקציבים בתחומים הללו.

אמנון כהן: האם המציעות מעונינות להוסיף?

אתי לבני: אולי לקרוא גם לרשויות המקומיות להכיר בערך התעסוקתי של המט"ים, ולהשתתף בתקציבם.

אתי לבני: בנוסף, הדגש על נשים, חרדים ומיעוטים הוא דגש חשוב מאוד, כיוון שאלה הן האוכלוסיות הפגועות ביותר בנושא התעסוקה.

אתי לבני: אשמח מאוד יוקדשו סכום הולמים מהמשאבים האלה לעידוד תעסוקה לאוכלוסיות האלה, ולא סכומים זניחים כמו 270 אלף ש"ח או 110 אלף ש"ח.

אמנון כהן: תודה רבה לכולכם, הישיבה נעולה.